ועדת הפנים ואיכות הסביבה, כנסת 16, פרוטוקול מספר 5, 2003-03-23 11:30

יורי שטרן: בוקר טוב, אני מתכבד לחדש את הדיון, לאחר הסיור ממערב לירושלים.

יורי שטרן: השאלה הגדולה היא, למה ההתפשטות מערבה לשטחים הירוקים נחוצה לירושלים?

יורי שטרן: למה אתם מאשרים את זה?

אהוד יותם: אני מבקש גם לשאול, האם יש איזו נוסחה לפשרה, שמקובלת, פחות או יותר, על כל הגורמים הנוגעים בדבר?

אהוד יותם: הרי ראינו כבר את האמוציות ואת דרך החשיבה של כל גוף וגוף, ואני בעד זה שכל גוף ייאבק על שלו, אבל בסופו של דבר יש להגיע לפשרה.

עזריאל לוי: לא התכוננו לנושא הזה, אבל תוכנית ספדי – שזה השם הפופולרי שלה – שהומלצה על-ידי המועצה הארצית לתכנון ובנייה, הומלצה על בסיס מפה מוסכמת ועל בסיס פרוגרמה מוסכמת של מהם השטחים שייבנו בהם.

עזריאל לוי: יש עוד דרך לעבור – מה הגובה, איך תהיה התפרוסת, הכמות המדוייקת של יחידות הדיור – אלה דברים שאנו עוד לפניהם, אך המתחמים לפיקוח, אותם שטחים ירוקים שראינו שיבנו עליהם – יש הסכמה.

עזריאל לוי: אני כתבתי מכתב למנכ"ל החברה להגנת הטבע יום אחרי שאושרה להצגה התוכנית 1-37, וציינתי שלא מקובל עליי שכל מיני גופים כמו מגמה ירוקה מוציאים קומוניקטים לעיתונות על נייר של החברה להגנת הטבע יום אחרי שהחברה להגנת הטבע חותמת על פשרה מסויימת, כי הם נגד אותה פשרה.

יורי שטרן: מה הצורך בהקמת שכונה חדשה במצפה-נפתוח ובהליכה לכיוון עמק ארזים?

עזריאל לוי: לגבי עמק ארזים, אני קצת אמביוולנטי במה שאני עומד לומר; לגבי מצפה-נפתוח, אנחנו לא הגשנו את התוכנית---

יורי שטרן: אם כך, מינהל מקרקעי ישראל הוא מיוזמי התוכנית.

עזרא גרינבאום: המינהל הוא לא היזם.

יורי שטרן: למה אימצת אותו?

עזרא גרינבאום: למינהל יש מטרה: פיתוח ומציאת פתרון לבנייה היכן שאפשר.

עזרא גרינבאום: מובן שצריך לעבור בוועדת התכנון, וזה לא אנחנו.

יורי שטרן: מי הגורם שיכול להציג את היתרונות של הבנייה פה?

עזרא גרינבאום: העירייה.

יורי שטרן: העירייה החרימה את הישיבה.

יחזקאל לביא: יש לנו כאן שתי אפשרויות הצגה; האחת של תוכנית המיתאר המחוזית כפי שמינהל התכנון במשרד הפנים תופש אותו על-ידי מי שאחראי על הנושא הזה, ויש הדרך של המחוז עצמו, שהיא ספציפית יותר.

יורי שטרן: בוא נתרכז בספציפית.

לינור לנקין: אני רק רוצה להבהיר, שהמועצה הארצית לתכנון ובנייה עוסקים בתוכניות מיתאר מחוזיות וארציות.

לינור לנקין: אנחנו מתווים אסטרטגיות בקנה מידה גדול של תכנון.

לינור לנקין: בתוך מדיניות התכנון המחוזית של מחוז ירושלים, כפי שהצגתי בעת הסיור, נמצאת בהכנה כרגע תוכנית מיתאר מחוזית למחוז ירושלים, ובה הוגדרו גבולות מטרופולין ירושלים.

לינור לנקין: אני מתכוונת שמבחינה תכנונית אנו מסתכלים על זה כאזור בנוי של עיר.

לינור לנקין: אנחנו לא שואלים את עצמנו אם זה יהיה בתחום השיפוט של ירושלים או של מבשרת-ציון או של מישהו אחר.

לינור לנקין: אנחנו מסתכלים על זה תכנונית כחטיבה עירונית.

לינור לנקין: לחטיבה התכנונית הזאת יש גבול ברור, שממנו מערבה מוגדר אזור הליבה השמורה של הרי ירושלים.

לינור לנקין: אנחנו מתכוונים במגמה של תכנון לשמור את הליבה השמורה כריאה ירוקה לכל מדינת ישראל ולא רק למחוז ירושלים.

לינור לנקין: בתוך האזור שהוגדר כאזור המטרופוליני של ירושלים יש גם פארקים מקומיים, בקנה מידה כזה או אחר, וגם פארק גדול מאוד, שנקרא "הפארק המטרופוליני של ירושלים", ושטחו, פחות או יותר, 10,000 דונם.

לינור לנקין: בתוך המערכת הזאת נמצא עמק הארזים.

לינור לנקין: הוא בנוסח פארק הירקון ובנוסח פארק איילון, שאושר לא מזמן, שישרת את תושבי ירושלים.

לינור לנקין: עמק הארזים הוא חלק מהפארק הזה.

לינור לנקין: שולי הפארק מיועדים בתוכניות המיתאר המחוזיות והארציות לפיתוח עירוני.

יורי שטרן: יש סדר עדיפויות בבנייה?

יורי שטרן: הרי ירושלים לא כל-כך צומחת דמוגרפית, לפחות בחלק היהודי שלה, בשנים האלה, והביקוש לדירות נוספות הוא לא ענק.

יורי שטרן: נראה לי שלפני שמתקבלת החלטה על צירוף שטח נוסף לשטחים הבנויים של העיר, יש לשקול את זה נגד אפשרויות אחרות בשטחים שהם כבר בנויים.

יורי שטרן: זאת החלטה מאוד כבדה - לקחת משהו ירוק ולהפוך אותו ללבן או צהוב.

עזריאל לוי: אנחנו חוזרים לשאלה העקרונית.

עזריאל לוי: כאמור, לא התכוננו להציג פה, ויש לנו הרבה נתונים.

עזריאל לוי: השאלה הזאת עלתה גם בפני ועדת המשנה במינהל התכנון, והציגו שם באריכות את הניתוח של הצפי.

עזריאל לוי: אם רוצים לקבל תשובה רצינית, צריך להציג חומר רב.

עזריאל לוי: עמק ארזים היא שאלה אחרת.

יורי שטרן: השאלה היא האם הפלישה לעמק היא ההחלטה הנכונה, או אולי יש החלטות אחרות?

אורלי קרקו: אני חושבת שהשאלה אם לבנות או לא לבנות כבר הוכרעה.

אורלי קרקו: השאלה שנותרה היא, היכן ואיך בונים.

אורלי קרקו: התכנון במחוז הוא לא "סלמי".

אורלי קרקו: התחילו בתוכניות המיתאר המחוזית, ועשו זאת מתוך הסתכלות על כל המחוז בכללותו.

אורלי קרקו: נגזר ממנה בתוכנית מערב ירושלים, שהיא חלק מתוכנית המיתאר המחוזי, ופחות או יותר תואמת לעקרונות שהונחו לפיהם.

אורלי קרקו: כלומר, יורדים להיררכיה מתוכנית מיתאר מחוזית, ומצפה מפתוח היא למעשה תוכנית מפורטת שנגזרת מתוך מערב ירושלים.

יורי שטרן: כמה יחידות דיור אמורות להתווסף בכלל בעיר?

עזריאל לוי: למיטב זכרוני, כ-70,000.

לאה נס: דווקא הנתון האחרון על הצפי – 70,000 יחידות דיור – הוא מטריד.

עזריאל לוי: עשו על הנושא הזה עבודות דיונים מאוד רציניים.

אירית צ'רנייאבסקי: כשמדברים על צפי, למעשה מדברים על מדיניות.

אירית צ'רנייאבסקי: כלומר, זה לא צפי של ביטול דמוגרפי כמו שהיה פעם, אלא למטרה מסויימת של אחוז מסויים בירושלים.

יחזקאל לביא: כל התוכניות במדינת ישראל בנויות על צפי, והמושג 'צפי' הוא מאוד רחב.

יחזקאל לביא: לכן הקונוטציות, כפי שהן נשמעות פה, הן לא אותן קונוטציות כפי שזה מופיע בתוכניות מיתאר מחוזיות וארציות.

מנחם זלוצקי: הייתי הרבה שנים חבר בוועדה המחוזית של ירושלים, ואני למעשה מלווה את התוכניות הזאת ותוכניות אחרות בירושלים למעשה משמונה שנים.

מנחם זלוצקי: בזמנו, עיריית ירושלים התחילה לקדם תוכניות מקומיות על חלק מהשטחים, וגופי התכנון, כולל הוועדה המחוזית, דרשו לראות תמונה כוללת של כל המרחב הזה, כדי שנדע מה מתוכנן.

מנחם זלוצקי: עיריית ירושלים נענתה לאתגר, והזמינה את התוכנית הזאת אצל ספדי כדי לראות כאן תוכנית כוללת.

מנחם זלוצקי: אני רוצה להגיש לך מסמך שהכנו, שכולל את כל הערכיות של השטח שעליו אנו מדברים, אך כללנו בתוכו גם פירוט של כל תוכניות הבינוי, שקיימות בירושלים – בשלבים כאלה ואחרים.

מנחם זלוצקי: תוכל לראות כאן שעיריית ירושלים עצמה הצביעה של 85,000 יחידות דיור פוטנציאליות בתוך ירושלים.

מנחם זלוצקי: אלא שיחידות הדיור האלה היו איסוף של ערב רב של תוכניות, חלקן בעלות פוטנציאל מימוש אמיתי, ולחלקן אין יכולת מימוש בגלל סיבות רבות ומגוונות.

מנחם זלוצקי: בנושא הזה נעשתה עבודה יסודית, שבחנה תוכנית-תוכנית, והגיעה למסקנה שפוטנציאל המימוש לתוכניות האלה הוא מאוד חלקי.

מנחם זלוצקי: זה בניגוד למאמר של טישלר, שהתפרסם בסוף השבוע האחרון ב"גלובס", שם נכתב שיש פוטנציאל בלתי-נלאה.

מנחם זלוצקי: למרות הכל, הוחלט לאשר את התוכניות של מערב ירושלים בגבולות שוועדת קוברסקי המליצה עם תוספת של תוכניות נוספות, שהסתכלנו עליהן היום; למשל, התוכניות הגדולה של מתחם הדסה, שאינה כלולה בתוכניות ספדי.

יורי שטרן: אז למה החלטתם לאשר למרות הכל?

מנחם זלוצקי: כשאני אומר "החלטנו", אני מתכוון שוועדות התכנון החליטו.

מנחם זלוצקי: המשרד לאיכות הסביבה התנגד לאורך הרבה שנים לתוכניות האלה, ועכשיו הוא הגיע למסקנה שיש מקום לקדם את התוכניות האלה מבחינה תכנונית, מתוך מגמה שהבינוי ייעשה בד בבד עם שימור חלקים מהשטח.

יורי שטרן: למה עשיתם את זה?

מנחם זלוצקי: אנחנו מדברים על מתחמי בינוי מוגדרים, שהחלק האחר של מערב ירושלים – בערך 10,000 דונם – יישאר כשטח פתוח, שיהיה גם כפארק מטרופולין וגם כשטח פתוח בפני עצמו.

מנחם זלוצקי: בנוסף לכך, ראינו חשש גדול שעיריית ירושלים לא נעצרה בשטחים שסופחו לה בוועדת קוברסקי, והגישה בקשות נוספות לסיפוח כמעט ממחצית הרי ירושלים.

מנחם זלוצקי: היא אימצה את הבקשות של ועדת נתיב, שאי-אפשר לזלזל בה, והגישה אותן למשרד הפנים.

מנחם זלוצקי: אנו מתנגדים התנגדות נחרצת להמלצות של ועדת נתיב.

מנחם זלוצקי: לגבי השטחים שדובר עליהם כרגע; בזמנו היו תוכניות רבות לגבי בינוי אינטנסיבי בעמק הארזים.

מנחם זלוצקי: התנגדנו לזה, ובסופו של דבר הוחלט שיש מקום לבינוי מחצית מגבעת מצפה-נפתוח.

מנחם זלוצקי: מדובר ב-1,700 יחידות דיור.

אהוד יותם: מי יהיו המשתכנים שם?

מנחם זלוצקי: בירושלים נעשתה תוכנית אסטרטגית לירושלים, ובמסגרתה לקחו מומחים לדמוגרפיה, ביניהם מומחה ידוע בשם פרופ' דה-לה פרגולה, ויחד עם ד"ר אברון הם נתנו תחזית אוכלוסייה של ירושלים בשנת 2020 ל-932,000 נפש, מתוכם 574,000 יהודים ו-358,000 ערבים.

מנחם זלוצקי: היום אנו בסדר גודל של 670,000.

מנחם זלוצקי: התחזית הזאת, שעומדת בבסיס הדאגה וההיסטריה של עיריית ירושלים, שהמאזן הדמוגרפי של ירושלים עתיד להשתנות בעשרים השנים הקרובות ממצב של 70% יהודים היום ו-30% ערבים למצב של 62% יהודים ב-2020 ו-35% ערבים.

לאה נס: על מה בנוי הצפי של 932,000?

לאה נס: כמה אחוזים ממנו הם פריון או ריבוי טבעי?

מנחם זלוצקי: קשה לי לומר, כי המסמך הזה מאוד מורכב, ואני רק אומר שגם בחנו את זה וגם היו לנו השגות.

לאה נס: אם אומרים שהולכים לפתח כדי לכוון הגירה, זה משהו אחר מצפי של ריבוי טבעי.

מנחם זלוצקי: צריך לזכור שירושלים מהווה 12%, בערך, מאוכלוסיית המדינה, ורוצים לשמור על גודל האוכלוסייה של ירושלים.

אהוד יותם: ניתן לשער שתושבים של ירושלים ההיסטורית יעקרו לשם וחרדים וערבים ירכשו דירות בירושלים?

מנחם זלוצקי: זאת אפשרות.

מנחם זלוצקי: אפשרות נוספת היא שחלק גדול של האוכלוסייה מהמעמד הבינוני של ירושלים עוזב את ירושלים – הן בגלל ענייני ארנונה, סיבות תעסוקה וכו'---

יורי שטרן: הכל נכון, אבל איך תוספת שכונה חדשה מוסיפה לירושלים ולא מורידה ממנה?

מנחם זלוצקי: התוכנית של מערב ירושלים נותנת נדבך של מגורים ונדבך של תעסוקה.

יורי שטרן: אני מבקר לא מעט בהר-חוצבים ובמלחה, ואני לא רואה שיש שם ביקוש אדיר.

יורי שטרן: תוספת שטחי תעסוקה זה לא תוספת תעסוקה.

מנחם זלוצקי: לא הצגתי כאן את דעתי אלא את דעת הוועדה המחוזית.

יורי שטרן: אבל הוועדה המחוזית באמת מאמינה שאם הם בונים כמה מבנים לתעשייה זה מוסיף תעשייה לעיר?

יורם אדיסון: זה מרוקן את מרכז העיר, זה בטוח.

לינור לנקין: אני חייבת לתקן את הרושם המוטעה שאולי נוצר כאן; תכנון אסטרטגי מדבר על כל המישורים יחד.

לינור לנקין: עיר מתקדמת בבת-אחת בהרבה מאוד מוקדים יחד.

יורי שטרן: אבל יש סדר מסויים.

לינור לנקין: אמת, אך הדברים האלה הם תהליכים ארוכי טווח, של עשרות שנים.

לינור לנקין: התכנון עובד לרוחב, במקביל.

יורי שטרן: בבנייה שאנו מדברים עלייה כעת, של מצפה-נפתוח, הכוונה היא לא לחכות עד שהעיר תתמלא לפני שיתקדמו הלאה.

יורי שטרן: מדובר במשהו שאמור לקרות היום.

לינור לנקין: אם המדיניות הארצית היא 12% מהאוכלוסייה בירושלים, אנו מתכננים מקום ל-12% מהאוכלוסייה.

יורי שטרן: אתם אומרים שיש לתכנן את העיר לפי הראייה של 12% מכלל תושבי ישראל, שגרים בירושלים.

לינור לנקין: אגב, העירייה לא מסכימה ל-12%.

יורי שטרן: בינתיים מה שגדל זה גוש דן ומודיעין, ולא ירושלים.

יורי שטרן: כל מה שמתוכנן מותנה באלף ואחד דברים.

יורי שטרן: לפני שמאשרים את ההליכה הזאת, היכן בתוכנית הגרנדיוזית הזאת יש שינוי כל מרכיבים אחרים?

יורי שטרן: הרי אם העיר הזאת לא תגיע ל-12% מתושבי המדינה, מה שאישרתם לעשות מבחינת הריסת הטבע לא יוכל להשתנות; הקונספציה תישאר, והביצוע יהיה רק בקטע השלילי.

לינור לנקין: ירושלים היא עיר ייחודית מבחינת המורשת הבנויה שלה.

לינור לנקין: יש בה הרבה שכונות ותיקות, שלא לדבר על העיר העתיקה והגן הצופה אליה, שראויים לשימור מכל משמר.

לינור לנקין: אנו לא יכולים לדבר שם על בנייה בצפיפויות גבוהות מאוד.

יורי שטרן: מי שיהרוס את השיכונים בקריית יובל או בעיר גנים יעשה מחווה גדולה לירושלים.

לינור לנקין: יש לשמור על האיכויות של ירושלים כפי שהיא.

לאה נס: מה שחשתי מהסיור היום זה שרוצים לבנות 'ירושלים ב'', שתהיה אטרקטיבית ותמשוך אוכלוסייה מתוך ירושלים שתגור שם.

יחזקאל לביא: זה עניין של באלאנס.

לאה נס: הבנתי שרוצים למשוך מערבה כדי להיות אטרקטיביים לאוכלוסייה מסויימת.

יורי שטרן: האם האוכלוסייה הזאת באה מירושלים גרידא, או שזה באמת מושך מהגרים מבחוץ?

אהוד יותם: בחמד השנים האחרונות, כמה תושבים מהשכבה הבינונית הירושלמית החזקה, שהיינו רוצים שיישאר בירושלים ולא ייצא ממנה, עקרו מירושלים?

לינור לנקין: כל י שנשאר בירושלים נמצא במבשרת.

אהוד יותם: זה לא מדוייק, כי קראתי על נהירה ירושלמית של אוכלוסייה טובה לפריפריה ולמקומות אחרים.

אהוד יותם: האם יש נתונים כאלה?

יחזקאל לביא: אני מציע שתקיימו ישיבה נוספת, שלפניה יועברו גם נתוני לה-פרגולה, שכשקוראים אותם אפשר יהיה לקרוא אותם בזוויות שונות; כל אחד יכול לראות בהם דברים שהוא רוצה לראות בהם.

יחזקאל לביא: כדאי שגם התוכנית האסטרטגית של עיריית ירושלים תהיה מונחת לפניכם.

עזריאל לוי: בתור איש פיתוח של ירושלים ובתור מי שחשוב לו מאוד העניין של כספי ציבור, אשמח לפתח כל יחידת דיור של ירושלים שניתן לפתח בתוך ירושלים.

עזריאל לוי: צריך רק להבין שצריך לפתח קצת מזה וקצת מזה, כי העירוב פה הוא חשוב.

עזריאל לוי: המוצר הזה הוא חשוב, ואין לנו אותו היום, אבל גם היכולת לממש את התוכניות בתוך השטח הקיים בירושלים – כל יחידה שם קשה כקריעת ים סוף.

עזריאל לוי: לכן ההתקדמות תהיה במקביל – גם פה וגם פה.

עזריאל לוי: מתוך הפוטנציאל של 50,000 יחידות דיור, שהוא יחסית אמיתי מתוך הדבר הזה, מחציתן, בערך, ברות מימוש ומחציתן לא ברות מימוש בעשרים-שלושים השנה הקרובות.

יורי שטרן: אבל אם תוספת בנייה בירושלים, כפי שטישלר כותב---

עזריאל לוי: טישלר גר במבשרת, ורוצה שהיא תישאר יישוב אליטיסטי של 2% מהאלפיות העליון.

יורי שטרן: הוא אומר שירושלים חייה בשנים האחרונות עם תוספת של כ-2,000 דירות מדי שנה.

יורי שטרן: אם בתוך העיר, כפי שאתה אומר, בר-ביצוע בנייה של 25,000 יחידות דיור---

עזריאל לוי: אלה לא יחידות שאפשר לבנות אותן מחר בבוקר.

עזריאל לוי: זה בר-ביצוע בעשרים השנה הקרובות.

עזרא גרינבאום: יש הבדל בין תוכנית בתוקף לבר-ביצוע.

יורי שטרן: אני רוצה לשמוע את התושבים.

חביבה שפר: כולם מדברים על תכנון אסטרטגי ועל ראיית המכלול, אך בעוד תוכנית המיתאר לירושלים ממשיכה להיות בתכנון, עושים מחטפים; מוציאים דברים מתכנית ספדי ודנים בהם לחוד, כשלמעשה, מבחינה טופוגרפית ואקולוגית, זהו חלק מאותו מכלול.

חביבה שפר: זה רק תכסיס לקדם את הבנייה.

חביבה שפר: בנושא השטחים הפתוחים בירושלים; עיריית ירושלים בדוח מספר 3 בתוכנית המיתאר לקחה תקנים בינלאומיים של שטחים פתוחים פר תושב, הורידה מזה כמה עשיריות אחוז, חילקה את העיר לרובעים, וקבעה שבכל רובע צריך להיות אחוז מסוים של שטח פתוח.

חביבה שפר: במקום שזה חסר, ייחשבו הגן הבוטני וגן החיות שטחים ירוקים, שהכניסה אליהם היא בתשלום.

חביבה שפר: לפי הקריאה שלנו את הדוח, שטחים פתוחים הם גם מעגלי תנועה, למשל.

חביבה שפר: כלומר, צריך להתייחס כבר עכשיו לתכנון שטחים פתוחים ולא רק לתכנון הבנייה.

יורי שטרן: מה הכי מפריע לכם כתושבי רמות?

חביבה שפר: מדובר בגבעה בכניסה לעיר, שנצפית מכל כיוון שמגיעים לעיר.

חביבה שפר: הטענה שהבנייה לא תיראה מהכניסה לעיר היא לא מעשית.

חביבה שפר: מדובר בבנייה של בתים עד 12 קומות בצפיפות גבוהה ביותר.

חביבה שפר: אין ספק שירידת הנכסים היא בעייה מבחינת חלק מהתושבים, ומעודדת הגירה שלילית מרמות.

יורי שטרן: לא נורא, החרדים יבואו.

חביבה שפר: השכונה הצמודה לתוכנית רמות ב' היא אי בודד בתוך רמות, שהולכת ומתחרדת.

יורי שטרן: זאת לא שכונה שאמורה למשוך את האוכלוסייה של מעמד ביניים?

חביבה שפר: ודאי שלא.

חביבה שפר: היום בונים רב-קומות רק לאוכלוסייה אמידה.

חביבה שפר: כולנו מכירים באירופה מבואות של ערים שהם "סלאמס".

חביבה שפר: בעניין הנושא של המחלפים; הגישה בכלל לא נדונה במועצה ובוועדה המחוזית, ו"ננסה להקטין את המחלפון כמה שאפשר" הוא המשפט היחיד שהתייחס לגישה.

חביבה שפר: מדובר במערכת כבישים שבכלל לא נדונה באותה ועדה, וזאת בעייה לכשלעצמה.

אירית צ'רנייאבסקי: לגבי התקדמות במקביל של בנייה בחוץ ובפנים; יש ביקוש והיצע: ברגע שקונים בחוץ לא יקנו בפנים, ולכן הפרוייקטים שתקועים היום יהיו עוד יותר תקועים.

יחזקאל לביא: את חייבת לפרוש את האוכלוסייה בצורה כלשהי.

אירית צ'רנייאבסקי: אזה שזה יהרוס את העיר?

יורי שטרן: מי שהורס את הסביבה התנ"כית, הייתי אומר, של ירושלים, קובר את כל התוכניות העיר הזאת תהיה פעם גדולה.

אירית צ'רנייאבסקי: לגבי האיום הדמוגרפי; שימוש לב, שיש נותנים שונים והנחות שונות על הנושא הזה.

אירית צ'רנייאבסקי: יש לקרוא את זה באופן ביקורתי, ואפשר להציע פתרונות מדיניים אחרים, שישנו את המאזן הדמוגרפי שעומד ביסוד של כל התוכניות שאנו מדברים עליהן.

אתי אייזנרייך: אני אזרחית שעושה את עיתון השכונה.

יורי שטרן: מבחינה מטרופולינית, זה עדיין ירושלים.

דני עזריאל: השירותים במבשרת-ציון אמורים לתת מענה לאותן 7,400 יחידות שרוצים להוסיף.

דני עזריאל: מישהו בכלל חושב איך לעשות את הדברים האלה?

דני עזריאל: בפועל, זה לא נכון; כולנו עוברים דרך אותו רחוב החוצבים, שחונק את מבשרת, ואי-אפשר לעשות את זה.

יורי שטרן: אתה מדבר על תוכניות גדולה יותר, של מערב ירושלים.

דני עזריאל: אם כך, אני מבקש דיון נפרד.

יורי שטרן: בסדר.

אברהם שקד: אני רוצה לשאלה, מהיכן יבואו אנשים לשכונות האלה; אני חושב, שלא ניתן לדון בתוכניות מצפה-נפתוח במנותק מכל הסיכום כולו.

אברהם שקד: כל אחד מנסה להתנער מאחריות.

אברהם שקד: הרשות לפיתוח ירושלים קידמה גם קידמה את תוכנית מצפה-נפתוח.

אברהם שקד: כל הרעיון של הליכה מערבה וגם הטאקט הבא הם כולם מבית מדרשה של הרשות לפיתוח ירושלים.

אברהם שקד: למה מקדמים את תוכנית מצפה-נפתוח ראשונה, ובנפרד, לכאורה, מהסיפור הגדול, ומפילים את זה על מינהל מקרקעי ישראל?

אברהם שקד: מפני שעד לאותו בג"ץ מפורסם בקיץ הקודם, מי שקבע מה הולך קודם למערכת התכנון היו חוכרי קרקעות עם זכויות מוצהרות שלהם על השטח הזה, מתווך טוב עם קשרים היכן שצריך, ובנוסף, בזמנו – האיש המרכזי ברשות לפיתוח ירושלים, שבילה תקופה קשה לכולנו למינהל מקרקעי ישראל.

אברהם שקד: זה בדיוק הסיפור.

אתי אייזנרייך: אתה מתכוון לעוזי וקסלר?

אברהם שקד: כן.

יעל אלישר: תושבי ירושלים שמתכוונים להגיש התנגדות לנושא מצפה-נפתוח.

יעל אלישר: הם חשים שכל מה שממערב לעיר לוקח מהם.

יעל אלישר: הם לא נמצאים פה היום, אך הם אתנו, הקואליציה למען שימור הרי ירושלים, במאבק הזה.

לאה נס: אני חושבת שאנחנו צריכים לבדוק שהגבעה הראשונה שתרד תהיה הפתח.

לאה נס: נראה לי שלא קיבלנו את כל האינפורמציה בנוגע לאוכלוסייה.

לאה נס: יש לדון על זה פעם נוספת, ובינתיים אנו לא יכולים לתת גושפנקא להוריד גבעה ירוקה, כי ראינו את העתודה הירוקה, ויש לשמור עליה מכל משמר.

אהוד יותם: אותי יצטרכו לשכנע מדוע צריך לבנות על שטחים ירוקים, כשהתחזית והסטטיסטיקה מדברת על הגירה מירושלים, שזה מצד אחד לאו דווקא לחזק את ירושלים, ומצד שני – השאלה שלך.

אהוד יותם: אני חושב שאנו צריכים לבחון את כל הנושא של חשיבה מחדש לבנייה מעבר לקו הירוק ולא דווקא לשטחים האלה.

יורי שטרן: גם למבשרת, למשל.

אהוד יותם: ודאי.

אהוד יותם: אני מדבר על תפיסת עולם.

אהוד יותם: אם תהיה תוכנית בהסכמה, אנו צריכים לבחון אותה.

יורי שטרן: זה לא מחייב אותנו.

אהוד יותם: וגם אז, יצטרכו לשכנע אותי בנחיצות הזאת בטווח הרחוק של ירושלים רבתי.

יורי שטרן: אני התרשמתי מההצגה של המשרד לאיכות הסביבה, שהם בעצם הסכימו לרע במיעוטו; בהתחלה הציעו תוכנית כל-כך הרסנית, שכשקיבלו קצת מהשמורות ומהפארקים, הסכימו.

אברהם שקד: נכנסנו, אך נתנו לנו לשכב נוח.

מנחם זלוצקי: היום יש המלצה של ועדת נתיב לגבי נתח משמעותי של הרי ירושלים.

מנחם זלוצקי: את ההמלצות האלה חייבים לדחות.

יורי שטרן: מחר יש לנו פגישת היכרות עם שר הפנים החדש, ונעביר את המסר הזה בטרם קיימנו דיון.

יורי שטרן: הוועדה שמעה את הצדדים הנוגעים בדבר, ולא השתכנעה כי יש לאשר תוכנית בנייה במצפה-נפתוח.

יורי שטרן: לא ראינו שום נחיצות בהריסת עוד גבעה ירוקה לטובת הבנייה, ולכן אנו מבקשים לעצור במידת-מה את התהליכים האלה, ונפנה בכתב לכל הגורמים הרלוונטיים.

יורי שטרן: נקיים בקרוב דיון נוסף, שבגלל פגרת הכנסת לא יהיה ממש קרוב, אך לא יידחה אל מעבר חודש וחצי.

יורי שטרן: ישנה עבודה לעשות עד אז, ותקום גם ועדת משנה לעניינים האלה, שתוכל לקיים ישיבות בזמן פגרת הכנסת.

יורי שטרן: תודה רבה.