ועדת הפנים ואיכות הסביבה, כנסת 16, פרוטוקול מספר 21, 2003-05-20 12:00

יורי שטרן: שלום לכולם, אני מתכבד לפתוח את ישיבת הוועדה בנושא מדיניות מתן ויזות כניסה לישראל.

יורי שטרן: אני אסביר בכמה מילים מדוע ביקשתי לזמן את הישיבה הזאת בנושא זה, שנדון כבר מספר פעמים בכנסת.

יורי שטרן: בזמנו יזמתי פורום משותף עם משרד החוץ, משרד התיירות, לשכת התיירות הנכנסת והתאחדות בתי המלון בנושא זה.

יורי שטרן: המטרה שלנו היא לצמצם את הפגיעה המתמשכת בתיירות וגם בזכויותיהם של אזרחי ישראל רבים אשר נפגעים מכך שאלה מהם שבאו מהמקום הלא נכון, כמו רוסיה, בולגריה וכו', מתקשים להזמין קרוב משפחה או חבר ילדות או אנשי עסקים שהם איתם בקשר לבקר בישראל.

יורי שטרן: לעומת זאת, אזרח שהגיע ממערב אירופה ורוצה להזמין אנשים מחו"ל לבקר בארץ, אין לו שום בעיה.

יורי שטרן: במשך שנים רבות המדיניות של משרד הפנים שמה כמטרה מרכזית את מניעת כניסתם של אנשים שבאים ללא היתר כדי לעבוד כאן.

יורי שטרן: אין ספק שזאת מטרה חשובה לכולנו, אבל השאלה היא מה הם האמצעים שאנחנו משתמשים בהם כדי להשיג את המטרה הזאת ומהו האיזון הנכון בין הרצון למנוע כניסה לצורכי עבודה לא חוקית לבין האינטרסים האחרים, גם של המשק הישראלי, של יחסי חוץ של המדינה, שלפעמים נפגעים מתקריות כאלה או אחרות שקורות כאן וכן זכויות האזרחים שזכותם לפגוש ולארח בארץ את חבריהם או שותפיהם או קרובי משפחתם.

יורי שטרן: זאת שאלה שנדונה בכנסת הקודמת וגם לפניה מספר פעמים.

יורי שטרן: אני מקווה שעם שינוי המדיניות הכללית של משרד הפנים נוכל לראות שינוי גם במדיניות הזאת.

יורי שטרן: מר הרצל גדז', ראש מינהל האוכלוסין במשרד הפנים שמופקד על מדיניות הוויזות, אישורי כניסה והפעילות בשדה התעופה, יציג את עמדת משרד הפנים.

יורי שטרן: לפני כן אני רוצה לשמוע כמה תלונות וטענות מפי הנציגים שהגיעו לישיבה, גם סיפורים אישיים וגם ארגונים שנפגעו כתוצאה ממדיניות משרד הפנים.

יורי שטרן: עו"ד עודד פלר, נציג האגודה לזכויות האזרח, בבקשה.

עודד פלר: אני רוצה להציג בפני הוועדה כמה עניינים שלא כולם קשורים ביניהם.

עודד פלר: כשאנחנו מדברים על מדיניות הוויזות, אנחנו מדברים על הרבה מאוד דברים.

עודד פלר: יש הרבה מאוד סוגים של ויזות שניתנות לכל מיני סוגים של אנשים בכל מיני סיטואציות.

עודד פלר: אני אתחיל בדוגמה הקיצונית ביותר, שבזמן האחרון מטרידה אותנו יותר ויותר עם הרבה מאוד סיפורים שמגיעים אלינו.

עודד פלר: זה עניין שנוגע לבני זוג של אזרחים ישראלים.

עודד פלר: אזרח ישראלי פוגש בישראל אישה זרה, יכולה להיות עובדת זרה או תיירת, הם קושרים את חייהם יחד, מחליטים להקים בית משותף ומבקשים להינשא.

יורי שטרן: זאת סוגיה מאוד חשובה, אבל לא לדיון הזה.

עודד פלר: הסוגיה הזאת נוגעת בדיוק לדיון הזה.

עודד פלר: בני הזוג שמבקשים להינשא צריכים לנסוע לחוץ לארץ כדי להינשא.

עודד פלר: במשך שנים היתה במשרד הפנים מדיניות שאפשרה להם אינטר-ויזה, כלומר ויזה לצאת ולחזור, להתחתן ולחזור חזרה לישראל.

עודד פלר: המדיניות הזאת בוטלה לפני כשנתיים כך שזוג שרוצה להתחתן יוצא לחוץ לארץ, בן הזוג הישראלי חוזר לישראל וצריך להזמין את בן הזוג הזר לישראל.

עודד פלר: התהליך הזה יכול לקחת חודשים ובינתיים בן הזוג הזר נמצא בחוץ לארץ ומחכה שם.

עודד פלר: האבסורד הוא שאפשר לעקוף את המדיניות הזאת.

עודד פלר: מי שיש לו כסף יכול לעקוף את זה באמצעות נישואי פרגוואי, כלומר להשאיר כאן את בן הזוג הזר, הישראלי נוסע לפרגוואי, מתחתן שם לבדו, חוזר ואז אפשר לגשת למשרד הפנים ולהתחיל בהליך מדורג להתאזרחות.

עודד פלר: הפרוצדורה הזאת מאוד יקרה ולכן מי שאין לו כסף ייתקע בחוץ לארץ, לפעמים במשך חודשים ארוכים.

עודד פלר: אפשר לראות שיש פה בעצם שחיקה של הלכה שנקבעה בבית המשפט העליון שאומרת שלא צריך להפריד בין בני הזוג.

עודד פלר: יתרה מזאת, מדובר בבן זוג זר שהיה בישראל, שמישהו פעם כבר בדק את כניסתו, ראה שזה בסדר, הכניס אותו לפה והוא נמצא פה, אבל כשהוא יוצא החוצה צריך לבדוק את כל העניין מחדש.

עודד פלר: הסיפורים הללו חוזרים על עצמם שוב ושוב.

עודד פלר: יש גם פסק דין של בית המשפט המחוזי בבאר שבע שדן בסוגיה כזאת.

עודד פלר: היה זוג שהאישה היתה כבר בהיריון, הם ביקשו לצאת החוצה ולקבל ויזה כדי לחזור, אבל משרד הפנים התנגד לכך ואמר שבת הזוג תצא החוצה, הזוג יתחתן ובן הזוג הישראלי יגיש בקשה שהאישה תגיע לכאן ואז יבדקו לאט-לאט.

עודד פלר: בית המשפט אמר שהאישה בהיריון ואין כאן ספק לגבי כנות הקשר, ולכן אף אחד לא יכול לומר שהם לא רוצים לחיות יחד.

עודד פלר: עניין נוסף בהקשר זה הוא ביטול שרירותי של אשרות בנתב"ג.

עודד פלר: גם כאן אני שוב חוזר לעניין של בני זוג.

עודד פלר: לדוגמא, אנחנו מטפלים כבר הרבה זמן בזוג ויקי ומילן פרץ.

עודד פלר: ויקי פרץ היא אזרחית ישראל שנישאה למילן שהוא עובד זר אזרח יוגוסלביה.

עודד פלר: הם הכירו פה וביקשו להינשא.

עודד פלר: לפני שהם נסעו להינשא בחוץ לארץ הם ניגשו למשרד הפנים וביקשו להסדיר את שובו של מילן.

עודד פלר: אמרו להם: אין שום בעיה, תיסעו לחוץ לארץ, את תחזרי ותגישי בקשה ותוך חודש-חודשיים הוא יגיע לכאן.

עודד פלר: זה לקח תשעה חודשים עד שהחזרנו אותו לפה עם התערבות שלנו אצל הפקידות הבכירה במינהל האוכלוסין.

עודד פלר: בנקודה זו צריך להדגיש את הנתק בין הפקידות הבכירה במינהל האוכלוסין לפקידים בלשכות.

עודד פלר: כל הסיפור הזה מטופל בלשכה בתל-אביב.

עודד פלר: אחרי חודשים ארוכים שניסינו להשיג אשרת כניסה לבן הזוג הזה הגענו ללשכה למינהל אוכלוסין עם הבטחה של גברת מזל כהן, האחראית על אשרות לזרים במשרד הפנים, שאדון מילן פרץ יכול להיכנס לישראל.

עודד פלר: בלשכה בתל-אביב לא שמעו על זה, אפילו לא היו מוכנים להרים טלפון לירושלים כדי לברר ולא שום דבר.

עודד פלר: הם לא מוכנים לפעול אחרת בטענה שהם לא שמעו על זה.

עודד פלר: בסופו של דבר הצלחנו להביא את אדון פרץ לישראל.

עודד פלר: לאחר תשעה חודשים הגיע אדון פרץ לישראל עם אשרת תייר לשלושה חודשים, נחת באמצע הלילה בנתב"ג והפקידה בביקורת הגבולות הודיעה לו שהאשרה שלו מזויפת ולכן הוא עולה על הטיסה חזרה לפראג.

עודד פלר: הוא הגיע לארץ אחרי תשעה חודשים ומייד הורו לו לעלות חזרה על הטיסה לפראג.

עודד פלר: אשתו חיכתה בשדה התעופה חסרת סבלנות והפקידה שם הואילה לחכות עד הבוקר כדי להרים טלפון למינהל האוכלוסין.

עודד פלר: אכן התקשרו בבוקר למינהל האוכלוסין, התברר שזה בסדר והוא יכול להיכנס.

עודד פלר: בינתיים את הציוד שלו כבר הטיסו חזרה לפראג, אבל בזה לא תם הסיפור.

עודד פלר: אותה פקידה בנתב"ג החליטה שהיא מקצרת לו את האשרה לחודש.

עודד פלר: למה?

עודד פלר: לטענתה היא משרד הפנים.

עודד פלר: חודשים לקח להשיג את האשרה הזאת ובסוף היא מחליטה לקצר לו את זה לחודש.

יורי שטרן: אני מניח שהמטען שלו חזר חזרה לישראל, האם משרד הפנים שילם על כך?

עודד פלר: לא.

עודד פלר: משרד הפנים אפילו לא התנצל.

יורי שטרן: הגשתם על כך תלונה?

עודד פלר: הגשנו תלונה בעניינם של ויקי ומילן פרץ על הרבה דברים שקשורים בהליך ההתאזרחות וגם על הסיפור הזה.

עודד פלר: כתבנו מכתב למנהל מינהל האוכלוסין עם העתק לשר.

מיכאל גורלובסקי: יש מקום לתביעה במקרה כזה?

עודד פלר: כל מה שבני הזוג האלה מבקשים הוא להקים בית בישראל ולא רוצים לתבוע אף אחד, הם לא רוצים להסתכסך עם משרד הפנים.

עודד פלר: אני גם אומר יותר מזה, אדון פרץ הגיע לישראל ועכשיו הוא אמור להיכנס להליך התאזרחות מדורג ולכן הוא אמור לפגוש את משרד הפנים חדשות לבקרים.

עודד פלר: הוא לא רוצה להסתכסך איתם.

עודד פלר: בלשכה בתל-אביב טרטרו אותם מספיק והוא לא צריך עכשיו להתחיל לתבוע אותם ולריב איתם.

עודד פלר: הוא רוצה לגמור את העניין בשקט.

עודד פלר: אני אספר עוד אנקדוטה שקשורה בזה.

עודד פלר: כשבשלב מסוים אדון פרץ ישב בפראג וכבר ידענו שיש לו ויזה, בלשכה בתל-אביב התנו את זה בזה שהוא ייסע לוינה לקבל את האשרה.

עודד פלר: היא כבר כמעט שלחה אותו לוינה לקבל את האשרה, כאשר מתברר שבכלל לא מחכה שום ויזה בוינה.

עודד פלר: דוגמה נוספת היא אשרות לעובדים זרים.

יורי שטרן: אנחנו לא נתקדם בכלום אם נכניס את כל הסוגיות לסל אחד.

יורי שטרן: אני רוצה להתרכז בנושא של ביקורים ותיירות נכנסת.

יורי שטרן: בסוגיית העובדים הזרים יש הרבה בעיות, אבל צריך לדון בזה בנפרד, מה גם שיש ועדה של הכנסת שמיוחדת לזה.

עודד פלר: לגבי מניעת ביקורים של קרובי משפחה וקביעת ערובות מופקעות ומופרזות - לאחרונה טיפלנו בזוג עולים מבוגרים שהגיעו לארץ לפני 12 שנה וחיים בנס ציונה.

עודד פלר: לאותה עולה חדשה יש בן מנישואים קודמים שהוא לא זכאי שבות, הוא לא יכול לעלות לארץ והוא גם לא רוצה לעלות לארץ, אבל הוא רוצה לבוא לבקר את הוריו המבוגרים בישראל.

עודד פלר: הוא כבר עשה את זה ארבע פעמים – קיבל ויזה, הגיע בזמן, יצא בזמן ולא היתה שום בעיה.

עודד פלר: בפעם החמישית הודיע להם מנהל הלשכה בראשון לציון שהפעם אין על מה לדבר וכשהוא החליט שבסופו של דבר יש על מה לדבר הוא התנה את זה בהפקדת ערובה של 15 אלף שקלים, סכום שאין להם.

עודד פלר: היינו צריכים להתערב והם הסכימו להוריד את סכום הערובה ל-5,000 שקלים.

עודד פלר: גם את הסכום הזה אין להם.

עודד פלר: התערבנו במינהל האוכלוסין, פנינו למחלקה לאשרות וזרים והם ביקשו לאפשר לבן להיכנס, שכן הוא היה כבר ארבע פעמים, יצא בזמן ושגם הפעם לא תהיה בעיה.

עודד פלר: קיבלנו את זה בכתב ועם זה ניגשו ללשכה בראשון לציון.

עודד פלר: מנהל הלשכה אמר: או.

עודד פלר: קיי.

עודד פלר: אני מוכן לתת ויזה, אבל אני לא מוותר על ערובה של אלף שקל.

עודד פלר: פחות מאלף שקל הוא לא מוכן לתת ויזה.

עודד פלר: בסופו של דבר אותו זוג אספו שקל לשקל ושילמו, כי הם רצו לגמור מהסיפור.

עודד פלר: הבן הגיע, ביקר והלך.

יורי שטרן: הם קיבלו את הכסף חזרה?

עודד פלר: אני מניח שכן.

יורי שטרן: לגברת מרים גורוב יש דוגמאות איך אנשים רצים אחר כך כדי לקבל חזרה את הערובה שהם נתנו.

מרים גורוב: גברת לויצקי הלנה נמצאת בארץ עשר שנים.

מרים גורוב: היא הזמינה לביקור בארץ שתי חברות ילדות שלה.

מרים גורוב: שתי החברות האלה מלמדות באוניברסיטה והן נשים מאוד מכובדות ברוסיה.

מרים גורוב: גברת לויצקי הגישה למשרד הפנים את כל המסמכים הדרושים וגם אישור באנגלית על כך שהן עובדות באוניברסיטה, כדי שיהיה ברור שהן לא רוצות לעבוד בארץ.

מרים גורוב: כמו כן היא הגישה אישור מהמשפחה שלה שהם מאשרים שהם לא יעבדו בארץ, צירפה תמונות ילדות ואפילו קבלות מחברת הטלפונים על כך שהן מתקשרות מידי פעם אחת לשנייה.

יורי שטרן: צריך להדגיש שכל זה כדי לקבל אישור וזו לא חקירה משטרתית.

מרים גורוב: אותן חברות היו צריכות להתארח בארץ במשך שבועיים, לטייל בארץ, לבזבז כאן כסף וקצת לתרום לתיירות שלנו.

מרים גורוב: אחרי שלושה חודשים משפחת לויצקי קיבלה סירוב ויזות לאותן חברות.

מרים גורוב: לאחר שהמשפחה פנתה לחבר הכנסת יורי שטרן, משרד הפנים טיפל בזה ובסופו של דבר, לאחר חצי שנה של בקשות ומכתבים, הן קיבלו אישור להגיע לארץ, אך ביקשו 10,000 שקל ערבות בנקאית.

יורי שטרן: כדי להבין את גודל הסכום צריך להוסיף ולומר שמדובר בזוג מובטלים.

מרים גורוב: המשפחה לקחה הלוואה, עשו ערבות בנקאית וסוף סוף הבנות הגיעו לכאן.

מרים גורוב: אחת מהן היתה בארץ שבועיים והשנייה פחות מארבעה שבועות.

מרים גורוב: הן חזרו לרוסיה, אבל מחודש פברואר ועד עתה המשפחה לא יכולה לקבל את כספי הערבות בחזרה, למרות שזה צובר ריבית.

יורי שטרן: אני אישית טיפלתי במקרה של בן לעולים שהוא לא זכאי חוק השבות ובא לבקר אצל אמו.

יורי שטרן: כשהוא הגיע לשדה התעופה רצו להחזיר אותו מייד לרוסיה, אבל הצלחתי לדבר עוד באותו לילה עם גברת קלדרון והיא הצליחה למנוע את זה.

יורי שטרן: בכל מקרה, הכופר שהם התבקשו לשלם הגיע ל-50,000 שקל.

מיכאל גורלובסקי: עד כמה שזכור לי, כששרנסקי היה שר הפנים קרובת משפחתו נעצרה בנתב"ג.

עודד פלר: הסיפורים האלה חוזרים על עצמם שוב ושוב.

עודד פלר: טיפלנו בבני זוג שביקשו לצאת להינשא בחו"ל ולחזור.

עודד פלר: אמרו להם שאין שום בעיה, אבל כדי שבן הזוג הזר יוכל לחזור הם צריכים להפקיד לפני צאתם ערובה של 30,000 שקל , כדי שאם הוא יחזור ומשרד הפנים לא יאשר את זה, יוכלו לגרש אותו.

עודד פלר: האגודה לזכויות האזרח מאוד מתקשה להתמודד עם כל הסיפורים האלה.

יורי שטרן: מדוע אתם לא מגישים תביעות?

עודד פלר: אפשר להגיש עתירות.

עודד פלר: בעיקרון מה שצריך לעשות בעניין החלטות כאלה זה להגיש עתירות מנהליות, כדי לאפשר את הכניסה לישראל.

עודד פלר: אני מודה שהאגודה לזכויות האזרח וארגונים נוספים לא מסוגלים לעמוד בעומס, בכמות הפניות שיש אלינו בדברים האלה.

יורי שטרן: יש איזשהו שיפור בחודשים האחרונים לעומת מה שהיה קודם?

עודד פלר: בהחלט לא.

יורי שטרן: אני מבקש ממר דוד גודובסקי לספר לוועדה על עוד שני מקרים, שאחת מהן יושבת כאן איתנו והיא גם במקרה המזכירה של המפלגה שלנו.

דוד גודובסקי: לפני יותר משנה פנו ויקי ובעלה למשרד הפנים כדי להזמין את אבא של ויקי ואת אחותו של בעלה מאוקראינה.

דוד גודובסקי: מייד הסבירו להם שלא ניתן להזמין שניים בבת אחת.

דוד גודובסקי: לפיכך בני הזוג הזמינו את אבא של ויקי לכאן.

דוד גודובסקי: האבא הגיע וחזר לרוסיה כעבור מספר שבועות.

דוד גודובסקי: לאחר שהוא חזר הם הגישו בקשה להזמין את אחותו של הבעל.

דוד גודובסקי: כעבור מספר חודשים הם קיבלו אשרת כניסה לאבא.

דוד גודובסקי: התברר שחלה טעות וחלף עוד זמן עד שהצליחו לקבל את אשרת הכניסה לאחות של הבעל, אבל אז כבר התחילה שנת הלימודים באוקראינה ומאחר שהיא סטודנטית היא לא יכלה להגיע.

דוד גודובסקי: לפני מספר חודשים הגיש הבעל שוב בקשה, אבל אז הם קיבלו סירוב, משום שמשרד הפנים דרש שגם ויקי בעצמה תחתום על כך שהיא מסכימה שאחותו של בעלה תגיע לארץ.

דוד גודובסקי: כל זה נמשך כבר חודשים, עוד מעט יסתיים הקיץ ושנת הלימודים שם תחל והאחות שוב לא תוכל להגיע.

דוד גודובסקי: מקרה אחר הוא של אישה מבוגרת, עולה חדשה בת 73 מראשון לציון.

דוד גודובסקי: היא ביקשה להזמין את חברתה בת ה-66.

דוד גודובסקי: היא קיבלה תשובה ממשרד הפנים שאין הוכחות שהחברה תעזוב את הארץ.

דוד גודובסקי: אף אחד לא יודע איך ניתן להוכיח זאת.

יורי שטרן: אני מבקש ממר הרצל גדז' להתייחס למה שנאמר עד כה.

יורי שטרן: אני מבקש לדעת מה הם הקריטריונים לאישור או לסירוב במקרים כפי שתוארו?

יורי שטרן: על איזה בסיס דורשים ערבות, כאשר כבר היתה החלטה שלא ידרשו מאזרחי ישראל להפקיד ערבות עבור ביקור פרטי של האורחים שלהם?

יורי שטרן: מי מחליט על גובה הסכום?

יורי שטרן: מה עושים אנשים שאין ביכולתם לשלם סכום ערבות גבוה והם לא פחות זכאים לראות את בני משפחתם או חבריהם?

יורי שטרן: מהי האחריות של אותו פקיד או פקידה במשרד הפנים במידה שהם עושים טעויות וגורמים נזק גם מבחינה נפשית וגם מבחינה כלכלית?

יורי שטרן: צריך לזכור שאנשים שמגורשים משדה התעופה שילמו על כרטיס טיסה רק כדי לראות את הדלפקים בנתב"ג.

יורי שטרן: לא בשביל זה הם הגיעו.

הרצל גדז': אין ספק שהמקרים שמוצגים בדיון פה הם כואבים.

הרצל גדז': אני גם מבין שבאווירה שנוצרה כאן קל לבוא ולומר את הדברים שנאמרים פה.

הרצל גדז': יש לא מעט בעיות וצריך לטפל בהם ולפתור אותם.

הרצל גדז': באופן טבעי לוקחים מתוך המכלול הכולל את הפרומיל השלילי ועושים ממנו את התמונה הכוללת ואז כמובן שכל מקרה לגופו הוא מקרה כואב, בעייתי, עצוב מאוד וחמור שזה קורה.

יורי שטרן: כשאתה אומר שזה פרומיל, זו סטטיסטיקה?

יורי שטרן: כמה סירובים ניתנים במשך תקופה מסוימת?

הרצל גדז': מינהל האוכלוסין מטפל בשנה ב-6.9 מיליון פעולות.

הרצל גדז': ביום קבלת קהל אצלנו מטפלים בממוצע בין 17 ל-20 אלף איש.

הרצל גדז': זה נתון בדוק ואפשר להוציא את הנתון הזה שלוש שנים אחורה ולהוכיח את זה.

הרצל גדז': אני מאמין שכתוצאה מכך יש שגיאות של אנשים שהן תוצאה מעומס עבודה, גם כתוצאה משיקול דעת שנתון בידי הפקיד – לטוב ולרע.

הרצל גדז': לאותם פקידים יש שיקול דעת לתת אזרחות וגם לסרב לאנשים.

הרצל גדז': מן הסתם יכול להיות שבחלק מהמקרים שיקול הדעת של הפקידים היה שגוי.

הרצל גדז': ייתכן שעל בסיס הנתונים שהיה לפקידים הם החליטו מה שהם החליטו, נתנו תשובות חלקן הגיוניות וחלקן לא הגיוניות.

הרצל גדז': יש פה תהליך עבודה מורכב.

הרצל גדז': אני אומר באחריות מלאה ש-17 אלף איש ביום מקבלים שירות ממשרד הפנים.

יורי שטרן: כמה מתוך זה הן בקשות לביקור קרובים?

הרצל גדז': אני מציע לסדר שאם יש לכם נושאים קונקרטיים שיודעים עליהם מראש ויש שאלות ספציפיות, שתעבירו לנו אותם 24 שעות מראש.

הרצל גדז': אם זה הייתי מקבל את השאלות מראש, הייתי בא עם תשובות, אולי לא מספקות, אבל הייתי מציג את האמת כמו שהיא.

הרצל גדז': כרגע אני יכול לדבר רק על התפיסה ולא על העובדות.

הרצל גדז': אני משוכנע שהעובדות שהוצגו כאן נכונות במאת האחוזים, אבל אני לא יכול להתייחס באופן ספציפי לכל אחד מהדברים שנאמרו פה.

הרצל גדז': נאמרו פה דברים חמורים וקשים ולכן זה מחייב אותנו לבדוק את הדברים בצורה עניינית.

הרצל גדז': יחד עם זאת, נראה שאין פה איזושהי מדיניות שהיא דווקא אנטי.

הרצל גדז': יש פעילות שעושים פקידים, הם יכולים לטעות ומתקנים אותם מלמעלה.

הרצל גדז': לפני כחודש למשל האחראית על מעברי הגבול, שמסרבת את כל אותם אנשים שעליהם מדברים פה בכזאת ציניות, נתנה הוראה למעברי הגבול, כולל אלנבי, לאסור כניסה של פקיסטנים שיגיעו בקרוב לארץ.

הרצל גדז': ההוראה הזאת ניתה ב-23 במרץ וב-12 במאי נכנסו אנשים עם אזרחות פקיסטנית במעבר הגבול וקרה מה שקרה.

יורי שטרן: אני בטוח שבמקרה הזה מי שלא ביצע את ההוראה קיבל לפחות נזיפה.

יורי שטרן: האם גם במקרים שסירבו להכניס אורחים שרוצים לפגוש את קרוביהם או חבריהם אתה עושה בדיקה, אתה מגלה מי האשם והאשם משלם על כך שטעה ואתם מפצים את מי שנפגע?

הרצל גדז': ההערה היא הערה נכונה.

הרצל גדז': לצערי הרב קשה מאוד בשירות המדינה להגיע למצב שמענישים עובד על טעות בשיקול דעת.

הרצל גדז': זה כמעט בלתי ישים.

יורי שטרן: והמשרד לא לוקח אחריות?

הרצל גדז': במשרד יש את ההערות הפנימיות או קוראים לעובדים לסדר.

הרצל גדז': היה מקרה של טעות בחשבון ובמקום להאריך דרכון לעשר שנים האריכו ל-12 שנה.

הרצל גדז': כשאותו אדם הגיע בלילה לשדה התעופה, הוא נאלץ לחזור חזרה.

הרצל גדז': יש גם טעויות כאלה.

הרצל גדז': קורה שבמסגרת העבודה השגרתית נעשות טעויות, אבל יש הבחנה בין טעויות שנובעות משיקול דעת של אנשים שלוקחים על עצמם אחריות במקרים כאלה או אחרים לבין זה שזה מדיניות.

הרצל גדז': אני רוצה לומר פה באחריות שאין מדיניות מוכתבת של לא לתת לאף אחד להיכנס, למנוע ביקורים וכו'.

הרצל גדז': זאת לא המדיניות.

הרצל גדז': אני מוכן לקחת את כל המקרים ולבדוק אותם, מה גם שלצערי הרב הם לא יהיו המקרים האחרונים, כי בנוסף למקרים המצערים שתוארו כאן יש לנו עוד מאות מקרים אחרים שלמרות הכל, למרות התמימות והנחמדות, התמונה שמוצגת היא הפוכה לגמרי.

הרצל גדז': כלומר מדובר בכאלה שלא יחזרו ויהיו שוהים בלתי חוקיים.

יורי שטרן: אני מבקש לדעת כמה בקשות אתם מקבלים מאזרחי ישראל לביקור קרובים או חברים וכמה מתוכם מסורבים.

יורי שטרן: אני יכול להעיד על עצמי שאני מקבל תלונה כזאת לפחות פעם בשבוע.

הרצל גדז': אני לא מקל ראש בכך.

הרצל גדז': כל מקרה לגופו הוא עולם ומלואו.

הרצל גדז': לנו זה פרומיל בסטטיסטיקה, אבל לאדם הספציפי זה מאה אחוז מהסטטיסטיקה.

יורי שטרן: אני לא בטוח שזה פרומיל, כי על כל מקרה שמגיע לחברי הכנסת יש עוד עשרות שלא מגיעים.

יורי שטרן: אלינו מגיעים רק מעטים.

יורי שטרן: זו לא שגרה לפנות אל חבר הכנסת בכל מקרה כזה, מה גם שלא לכולם יש את האפשרות לעשות את זה.

יורי שטרן: אם חברי הכנסת מקבלים תלונות כאלה בתדירות גבוהה, זה אומר משהו.

יורי שטרן: ההרגשה הכללית באוכלוסיה הרוסית היא שלהזמין מישהו לבקר בארץ זו טרחה גדולה, גם כסף וגם השפלה.

יורי שטרן: זו הדעה הרווחת ולא מדובר רק במקרים בודדים.

יורי שטרן: משרד הפנים יצר לעצמו מוניטין גרוע ביותר בקטע הזה.

הרצל גדז': המקרים שתוארו כאן הם מקרים ספציפיים שיכולים לקרות והם חמורים, אבל נקודת הביקורת שיש על משרד הפנים היא שזה המשרד היחיד שעובד מול אנשים כל הזמן, עובד מול כל אוכלוסיית המדינה וכל הזרים שמגיעים לפה.

הרצל גדז': אין משרד אחר שעובד כך.

הרצל גדז': באופן טבעי לתת תשובה שלילית לאדם - - -

יורי שטרן: זה קל מאוד, כיסוי תחת מלא למי שעשה את זה.

יורי שטרן: קשה אחר כך אפילו להאשים את אותו פקיד במשהו.

הרצל גדז': זה לא נכון.

הרצל גדז': לתת תשובה שלילית לבן אדם זה גם קשה מבחינתנו, אבל אנחנו צריכים להיות גם הגונים לומר שצריך גם את הסירובים האלה.

הרצל גדז': אם טעינו בחלק מהסירובים אנחנו לוקחים אחריות מלאה, כי זה חלק דינמי של העבודה.

הרצל גדז': האלטרנטיבה האחרת היא שלא יהיה שום תהליך של מיון, סינון ובקרה?

הרצל גדז': ממשלת ישראל השקיעה 300 מיליון שקל כדי להרחיק מפה שוהים בלתי חוקיים.

הרצל גדז': יש היום 650 תקנים ביחידת האכיפה של המשטרה, משרד הפנים ומשרד העבודה כדי להרחיק את הבלתי חוקיים.

הרצל גדז': יש שם הרבה יותר תקנים מאשר במינהל האוכלוסין שנותן שירות לשישה מיליון תושבים ולכל הזרים שמגיעים לארץ.

הרצל גדז': איפה האיזון בין זה לזה?

הרצל גדז': אין איזון, כי נוצרה תופעה מסוימת שכולם עכשיו מזדעזעים ממנה ומתחילים לטפל בה בכל העוצמה, אבל מאוחר מדיי.

הרצל גדז': כולם אומרים שהמדיניות הטובה והנכונה היא לסרב את האנשים במעברי הגבול בעוד מועד כמו בכל המדינות המתוקנות.

הרצל גדז': זה יותר נכון, יותר מקצועי, יותר יעיל למדינה מאשר לרדוף אותם בשהייתם הבלתי חוקית בארץ, אחרי שהם היו פה כמה שנים בארץ.

הרצל גדז': כל המקרים שתוארו כאן הם מקרים קשים, אני לא מתנער מאחריות.

הרצל גדז': האחריות היא שלי כמי שמטפל במערכת, אבל כשאני מסתכל מול מספר הטיפולים ומול מספר הנושאים שאנחנו מטפלים בהם, אני יכול לומר שגם דברים כאלה קורים.

הרצל גדז': אני רוצה לומר שלפני כשמונה-תשעה חודשים או מאז הפיגוע במלון פרק בנתניה, כאשר מנהל מינהל האוכלוסין "השתגע" וסירב את כל קבוצות "התמיכה", במירכאות, של ארגונים שנכנסו ועשו נזק לחיילי צה"ל, כולם יצאו נגדו.

הרצל גדז': היום זה הפך להיות הנושא המרכזי של משרד הביטחון, כי רק אחרי שנה הבינו שזה עשה נזק.

יורי שטרן: אני תומך בזה חד משמעית, אבל זה סיפור אחר.

חמי דורון: אני חושב שיש כמה בעיות בעניין הזה.

חמי דורון: אם השגרירויות נותנות אשרה בארץ המוצא, אני לא חושב שכשמגיע לכאן מישהו אם אשרה אפשר לומר לו שהוויזה שלו בטעות יסודה, שהפרצוף שלו לא מוצא חן בעינינו וכו'.

חמי דורון: זה לא עובד.

מיכאל גורלובסקי: היו לא מעט ויזות מזויפות.

חמי דורון: אני יודע שכשאני רוצה לנסוע לארצות הברית ומגיש בקשה לויזה, הם מטרטרים אותי לא מעט, אני צריך להביא אישורי הכנסה, תצהירים מעורך דין וכו' – והיום הרבה יותר קשה להיכנס לארצות הברית – ולכן אנחנו לא חריגים בעניין הזה, אבל ברגע שקיבלתי את הויזה לארצות הברית, מתייחסים אלי שם בכבוד וכשאני מגיע למעבר הגבול עם ויזה חוקית, לא עושים יותר בעיות.

חמי דורון: יכול להיות שיעשו עליי חיפוש ואם השם שלי יהיה שם עם צליל ערבי, הם יבדקו, אבל בסך הכל הם יתנו להיכנס, לא ישפילו ולא יעשו בעיות.

חמי דורון: אם יש היום זוג שאחד מהם הוא אזרח והם רוצים לצאת ולהיכנס ומשרד הפנים לא מאפשר את זה, עומד מאחורי זה דבר שונה לחלוטין – לא רוצים שיתחתנו יהודים עם לא יהודים.

חמי דורון: זה מה שעומד בבסיס התקנה הזאת, אין משהו אחר.

חמי דורון: לא יכול להיות מצב שבו יגידו לאזרח עם מי להתחתן.

חמי דורון: אם אני רוצה להתחתן עם תאילנדית ששוהה כאן ואני אסע לקפריסין ואחזור איתה, אין שום סיבה שיגידו לי שאני יכול לחזור ורק אז להגיש בקשה כדי שהיא תוכל להגיע, זאת בפרט כאשר היא כבר היתה כאן ויודעים עליה.

הרצל גדז': צריך שיהיה ברור שמדובר במקרים של שוהים בלתי חוקיים.

חמי דורון: בדרך כלל עובד לא חוקי היה בתחילת דרכו עובד חוקי ושפגה אשרת השהייה שלו הוא נשאר בארץ.

מתי הכהן: זה לא נכון.

חמי דורון: בדרך כלל אלה רוב המקרים.

חמי דורון: אדם שנכנס מלכתחילה בצורה לא חוקית למדינת ישראל, זה סיפור אחר.

חמי דורון: אבל אדם שנכנס למדינת ישראל בצורה חוקית ואחר כך הפך להיות לא חוקי בגלל שנגמרה הויזה שלו והוא רוצה להינשא לבן זוג ישראלי, מדוע צריך להקשות עליו את החיים?

חמי דורון: בקנדה למשל אם רוצים להתחתן עם בן זוג שאין לו אשרה, צריך להתחייב ש-X שנים הוא לא ייפול למעמסה על השלטונות הקנדיים.

חמי דורון: צריך להפריד בין שני הסוגים הללו ואת זה משרד הפנים כנראה לא עושה.

חמי דורון: בגלל שאין את ההפרדה הזאת יש פגיעה בכלל האוכלוסיה ולכן גם אין פלא שיש מקרים כמו שתוארו כאן.

חמי דורון: זה יביא למצב שאנחנו ניצור דור חדש של מקופחים מקצועיים.

חמי דורון: זה לא בגלל שהם באמת מקופחים, אלא כי הם ירגישו כך.

הרצל גדז': איך מדינת חוק צריכה להתייחס לאדם ששוהה בה באופן בלתי חוקי?

הרצל גדז': דרך אגב, אתם יודעים מה קורה לזר בלתי חוקי בארצות הברית?

הרצל גדז': אם השוהה הבלתי חוקי נתפס ומגורש, אין שום סיכוי שהוא יקבל אפשרות נוספת לחזור למדינה.

חמי דורון: אם שוהה בלתי חוקי נתפס בארצות הברית, אחרי פחות משמונה שעות הוא נמצא במטוס והוא מגורש.

מתי הכהן: הלוואי.

מתי הכהן: זה קורה רק אחרי שבועות וחודשים בכלא.

חמי דורון: דווקא שמעתי על הרבה ישראלים ששהו באופן לא חוקי בארצות הברית ואחרי הליך של 48 שעות הם היו על המטוס.

מתי הכהן: זה לא כך.

מתי הכהן: אומר את זה אחד שמטפל בדברים כאלה כל יום.

חמי דורון: אני לא נגד להוציא מכאן שוהים בלתי חוקיים, אבל צריך להוציא אותם מהר ולא להחזיק אותם חודשים במעצר.

מיכאל גורלובסקי: בישיבה זו אנחנו נוגעים בכמה סוגיות מאוד כבדות.

מיכאל גורלובסקי: על אחת מהסוגיות הללו דיברתי הרבה בתקשורת לפני הבחירות.

מיכאל גורלובסקי: טענתי שבמאה ה-21 חייבים להסדיר את הנישואים האזרחיים.

מיכאל גורלובסקי: זה ייתן פתרון להרבה בעיות מכל מיני סוגים.

חמי דורון: המפלגה שלך לא הסכימה לחתום איתנו על כך.

מיכאל גורלובסקי: למרות שקיבלתי על כך על הראש אני בכל זאת ממשיך לדבר על זה וגם לטפל בזה.

מיכאל גורלובסקי: הבעיה בדיונים מסוג זה היא שאנחנו בורחים משורש הבעיה.

מיכאל גורלובסקי: מביאים דוגמאות קונקרטיות ואיכשהו הדיון לא מגיע לשורש הבעיה.

מיכאל גורלובסקי: אין לי צל של ספק שמשרד הפנים עושה עבודה מאוד קשה נגד עובדים לא חוקיים שמגיעים למדינת ישראל.

מיכאל גורלובסקי: הייתי תקופה מסוימת עצמאי, איכשהו נגעתי בנושא של עובדים זרים, נגעתי וברחתי לאחר שראיתי מה קורה בענף הזה.

מיכאל גורלובסקי: אני לא אשכח איך ישבתי עם שגריר מולדובה והוא בכה לי שהגיעה להקה מחול לישראל ומחצית מאנשיה נשארו בישראל.

מיכאל גורלובסקי: הם כנראה ממשיכים לרקוד באתרי בניה.

מיכאל גורלובסקי: אני לא מתעלם מכך שיש בעיה קשה מאוד שאנשים באים עם ויזות הכי חוקיות שבעולם ואחר כך הם נשארים כעובדים זרים.

מיכאל גורלובסקי: מצד שני, כל המקרים ששמענו היום סביב השולחן הזה, בעיניי זו פשוט התעללות.

מיכאל גורלובסקי: זו התעללות של פקידים קונקרטיים.

מיכאל גורלובסקי: יש מקרים שההתעללות הזאת נובעת משיקול דעת מוטעה, שכן יש הרבה מקרים שונים ולא ניתן להחזיק נוהל בכל נושא ונושא.

מיכאל גורלובסקי: בשלב מסוים הפקיד חייב להפעיל שיקול דעת ויש מקרים שזו התעללות שנובעת מהרצון הרע של הפקיד ויש מקרים שההתעללות נובעת מההליך הביורוקרטי.

מיכאל גורלובסקי: בעיניי הבעיה הזאת נובעת מחוסר אחריות.

מיכאל גורלובסקי: אם נשאל עכשיו את מר גדז' הוא יגיד, כמו שכבר אמר, שזו אחריות שלו.

מיכאל גורלובסקי: מר גדז', אני חושב ששנינו מסתכלים על המילה "אחריות" בצורה אחרת.

מיכאל גורלובסקי: אני רואה במושג הזה גם אפשרות לעונש.

מיכאל גורלובסקי: במקרה הזה המושג הזה לא כולל שום עונש, כי הפקיד יושב במשרד הפנים עם קביעות וגם אם מר גדז' תופס אותו שהוא התעלל בזוג מסוים, הוא לא יכול לעשות לו כלום.

מיכאל גורלובסקי: אני חושב שצריך לדבר על אחריות אישית, כך שפקיד שהתעלל בזוג קונקרטי, בגלל רצון רע שלו, צריך להיענש.

מיכאל גורלובסקי: מר גדז' לא יכול לעשות לפקיד כזה שום דבר.

מיכאל גורלובסקי: מעבר לאחריות של פקידים קיימת גם אחריות קולקטיבית, אחריות של המשרד.

מיכאל גורלובסקי: אם במדינה אחרת היו קורים מקרים כאלה של התעללות של משרד ממשלתי, האדם היה יכול לתבוע את המשרד.

מיכאל גורלובסקי: האם יש בארץ אפשרות כזאת לתבוע משרד ממשלתי אם הוא התעלל באדם וזה עלה לו בבריאות, בכסף, בזמן שלו ובהרבה דברים אחרים?

מיכאל גורלובסקי: האם אדם כזה יכול לתבוע את מדינת ישראל או את משרד הפנים?

מיכאל גורלובסקי: אני בטוח שהתשובה לכך היא שלילית ובזה אני רואה את שורש הבעיה.

מיכאל גורלובסקי: ברגע שפקיד שצריך להפעיל שיקול דעת ידע שיש אחריות אישית, אני בטוח שהוא יזהר.

מיכאל גורלובסקי: אם לא נתעסק בסוגיה הזאת של אחריות, אנחנו לא נפתור פה שום בעיה.

מיכאל גורלובסקי: הייתי בישיבות מסוג כזה עשרות פעמים, מדברים על דברים יפים, מתפזרים ולא מתקדמים בשום דבר.

מיכאל גורלובסקי: יש הרבה תלונות, מקרים ממש נוראים, שמגיעים לטיפולי.

מיכאל גורלובסקי: אם אישה בת 70 מקבלת סירוב לביקור חברתה, בעיניי זה מקרה נוראי.

מיכאל גורלובסקי: אנחנו כבר במאה ה-21 ואם יש אנשים שמחכים שנה לאישור כדי לאפשר ביקור קרובים, זה נורא בעיניי.

מיכאל גורלובסקי: נכון שמצד אחד יש בעיה של עובדים לא חוקיים, אבל מצד שני יש מקרים אחרים ואם פקידים לא יישאו באחריות אישית, לא נתקדם בשום דבר.

מיכאל גורלובסקי: מר גדז', דיברת על אחריות שלך, במה זה מתבטא?

הרצל גדז': בכל מה שקורה.

מיכאל גורלובסקי: בעיניי אחריות כוללת גם עונש.

הרצל גדז': תסכמו על עונש במסגרת הוועדה.

הרצל גדז': אני חושב שאני נותן דוגמה להרבה מאוד אנשים בשירות הציבורי בזה שאני לוקח אחריות במלוא מובן המילה.

הרצל גדז': אני לא זוכר אחרים, בכירים ממני, שעל דברים הרבה יותר חמורים לקחו אחריות.

הרצל גדז': יחד עם זאת אני רוצה שגם אלה שביקשו להביא ארצה חברים וקרובים למטרות ביקור והם נשארו בארץ שגם הם יישאו באחריות.

הרצל גדז': יש להקה שכמה אנשים חתמו בשבילה והיא עדיין מסתובבת פה.

יורי שטרן: בשנים האחרונות שלחתי אליך לא מעט מקרים לבדיקה.

יורי שטרן: על אף מקרה שאכן חלה בו טעות לא קיבלתי הסבר על מי מוטלת האחריות ומה עושים כדי לתקן את הטעות.

רעות מיכאלי: אני מייצגת את המרכז לפלורליזם יהודי.

רעות מיכאלי: למרכזי הסיוע שלנו מגיעות אותן פניות עם אותם נושאים כמו שצוין כאן במהלך הישיבה.

רעות מיכאלי: אנחנו נתקלים בהרבה מקרים של אזרחים שלא יכולים להביא את ההורים שלהם לפה.

רעות מיכאלי: הגיעה אלינו פניה של אישה מוכה שביקשה שאמא שלה תבוא להיות איתה ולתמוך בה.

רעות מיכאלי: זה מקבל ביטוי לא רק בקרב האוכלוסיה מחבר העמים, אלא יש לנו הרבה פניות דווקא מהאוכלוסיה האתיופית.

רעות מיכאלי: סיכוי של עולה חדש מאתיופיה להביא לכאן את קרובי המשפחה שלו לביקור מאוד נמוך.

רעות מיכאלי: בנוסף לנושאים שהועלו כאן אני רוצה שהוועדה תתייחס לנושא הכניסה לישראל של אנשים שקשורים לארגוני זכויות אדם ונושא של סטודנטים זרים.

רעות מיכאלי: קיבלנו פניות מארבעה סטודנטים שלומדים במוסדות שונים.

רעות מיכאלי: הם לומדים במוסדות מוכרים, חלקם פועלים בשיתוף עם האוניברסיטה העברית, ומשום מה הם לא קיבלו אשרה.

יורי שטרן: מר גדז', מדוע בסירובים האלה אין פירוט של הנסיבות לסירוב?

יורי שטרן: לא נתקלתי באף אדם שקיבל תשובה עם הסבר.

הרצל גדז': על פי החוק המדינה לא צריכה לנמק ולתת את כל ההסברים שהיא יודעת.

יורי שטרן: השר יכול להחליט שינמקו ואכן את זה אנחנו נבקש מהשר.

יורי שטרן: יש בוודאי סיבות שאסור למדינה לגלות, אבל זה יהיה חריג.

הרצל גדז': הכל מופיע בפרוטוקולים ובתיקים.

חמי דורון: גם בארצות הברית אתה לא יכול לקבל את הנימוקים לסירוב לתת ויזה.

הרצל גדז': אולי בסוף הדיון גם תגידו לנו את מי לא לסרב.

הרצל גדז': החיים שלנו יהיו יותר קלים.

חמי דורון: השאלה היא אחרת.

חמי דורון: השאלה היא אם יש לכם נהלים קבועים ומסודרים.

הרצל גדז': הנהלים מפורסמים באינטרנט.

הרצל גדז': כל נהלי מינהל האוכלוסין נכתבו לראשונה בשנת 2000 והופצו באינטרנט לידיעת כל הציבור, כדי שיידעו מה הנהלים.

הרצל גדז': שום דבר לא מוסתר מהציבור.

חמי דורון: כולל הנהלים שעל פיהם פועלים בשדה התעופה?

הרצל גדז': הכל.

הרצל גדז': אני מזמין אתכם לבקר בשדה התעופה, כי כל מי שמדבר על הנושא הזה לא יודע על מה מדובר והוא אומר דברים לא מדויקים.

הרצל גדז': אני מזמין את כולכם לבוא לשדה התעופה ולראות תהליך סירוב, כמה אינסטנציות זה עובר, איזה תשאול, איזה דוח תחקיר, איזה תמונה, איזה צילום.

הרצל גדז': העובדות שמוצגות כאן לא מדויקות.

יורי שטרן: אני אבקש מאנשים שטיפלתי בהם שהם יספרו בדיוק את תהליך הסירוב ואתה תראה ששום נוהל שאתה מדבר עליו לא התקיים.

יורי שטרן: יתרה מזאת, לפני כמה שנים הגשתי הצעת חוק על זכויות המעוכב בשדה התעופה ובנקודות כניסה לישראל - - -

הרצל גדז': להזכירך שההצעה לא עברה.

הרצל גדז': ההצעה דיברה על כך שכל זר יוכל להתקשר בטלפון לכל מי שהוא רוצה בארץ.

הרצל גדז': מה עם הזכות של המדינה?

יורי שטרן: אסור שהזכויות של המדינה ירמסו את זכויות הפרט.

יורי שטרן: משרד הפנים הפיל את הצעת החוק שלי מנימוק אחר.

יורי שטרן: אתם טענתם שכל מה שאני מבקש כבר מתקיים בנוהל, אבל אחר כך גיליתי שזה לא מתקיים.

יורי שטרן: נניח שפקיד ביקורת הגבולות חושד במישהו שהוא בא למטרות לא ראויות.

יורי שטרן: האם יש לו זכות להגן על עצמו או שהחשד של הפקיד גובר על הכל?

הרצל גדז': פקיד משרד הפנים שמטפל באותו אחד הוא השלישי בשרשרת.

הרצל גדז': הראשון שרואה אותו הוא בקר הגבול.

הרצל גדז': אני מזמין אתכם לראות את כל התהליך הזה בעיניים ואולי תתרשמו אחרת.

יורי שטרן: אתה יודע שכבר ביקרתי וראיתי את התהליך.

הרצל גדז': היית לפני שנתיים ומאז השתנו הרבה דברים.

הרצל גדז': אתה מוזמן לבוא ולראות את חדר המסורבים החדש, שהוא יותר גדול ומרווח.

יורי שטרן: ואין שם יותר צלבי קרס?

הרצל גדז': מציירים צלבי קרס גם על נגמ"שים של חיילי צה"ל.

הרצל גדז': אלה אותם אנשים שיש להם פה תמיכה להיכנס באופן חופשי.

הרצל גדז': חשוב שתדעו שכולנו מייצגים קודם כל את המדינה ולא את עצמנו.

הרצל גדז': אם לבחורה שיושבת בביקורת הגבולות יש חשד מסוים – ולא משנה הסיבה, אם כתוב לה משהו במחשב או שלפי מה שהיא למדה היא מתרשמת התרשמות ראשונית – היא מעבירה את זה לראש המשמרת המשטרתי.

הרצל גדז': הוא מתרשם מהמקרה ואם הוא מחליט שיש סיבה סבירה לסירוב, הוא מעביר את זה לפקיד משרד הפנים, שהוא ברמה של ראש משמרת ולא פקיד זוטר כפי שמנסים להציג.

הרצל גדז': הפקיד מתחקר ועושה פרוטוקול מלא.

הרצל גדז': אם הפקיד מחליט שיש סיבה לסירוב הוא מתקשר לראש המשמרת, אפילו אם זה באמצע הלילה, ומספר לו את המקרה ואת השיקולים שלו לסירוב – שמנומקים בכתב ולא בעל פה – ואז הוא מקבל את האו.

הרצל גדז': קיי.

הרצל גדז': לפעול.

הרצל גדז': האם זה קיים במשרד ממשלתי אחר, שכדי לקבל החלטה מעורבים כל הרבה אנשים?

הרצל גדז': להגיד לנו שאנחנו מתייחסים לאנשים האלה בזלזול זה לרמוס את החוקים במדינה.

הרצל גדז': אני מתחנן שתבואו ותראו ותדברו עם האנשים שעושים את המלאכה.

יורי שטרן: לא נאמר פה שמתייחסים בזלזול, אבל כשאדם רוצה להגן על עצמו לא ניתנת לו זכות בסיסית.

הרצל גדז': ניתנת לו זכות להתקשר לעורך דין שלו.

יורי שטרן: לא ניתנת לו הזכות הזאת, כי האנשים שטיפלתי בעניינם ביקשו אישור להתקשר לאלה שהזמינו אותם ולא אפשרו להם את זה.

יורי שטרן: בהצעת החוק שהגשתי בזמנו ביקשתי שיאפשרו למסורבים לקיים קשר עם הקונסוליה של אותה מדינה שממנה בא האדם או עם המזמינים שלו בארץ.

יורי שטרן: לפי המקרים שהגיעו לידיעתי הדבר הזה לא מתקיים.

יורי שטרן: אני רוצה לבדוק את הנוהל הכתוב בנושא של זכויות המעוכב.

הרצל גדז': אני אעביר לכם את נוהל שרשרת הסירוב.

הרצל גדז': כתוב שם במפורש לאפשר לאדם להתקשר למי שהוא רוצה.

הרצל גדז': אתם תקבלו את הנוהל הזה עוד היום בפקס.

מתי הכהן: יש אפילו רשימה של הנציגויות הזרות בישראל שהאדם יכול להתקשר אליהן.

עמי אתגר: אני מייצג את לשכת סוכני התיירות הנכנסת.

עמי אתגר: יושב ראש הוועדה מכיר היטב את נושא התיירות.

עמי אתגר: אנחנו מדברים על תחום שכולנו מודעים לחשיבות הכלכלית שלו.

עמי אתגר: יש לנו בהחלט מצב של יתרון יחסי רב מאוד, גם בסיטואציה היום כאשר חלק מהתיירים שמגיעים לישראל מגיעים ממדינות שדורשות אשרות.

עמי אתגר: למרות מה שנאמר כאן, אני חייב לספר ששמעתי מהרבה חברות שבחודשים האחרונים היתה התקדמות בטיפול של משרד הפנים בנושא.

עמי אתגר: לצערי הדבר הזה לא מתקיים בצורה גורפת ויש חברות כאלה ואחרות שבהחלט יש להן בעיות.

עמי אתגר: אני לא רוצה לדבר על הסירוב לאפשר כניסת אנשים לארץ, אלא למספר היבטים אחרים שאנחנו צריכים להמשיך לקדם אותם ביחד עם משרד הפנים ומשרד התיירות ומשרד החוץ.

עמי אתגר: יש לנו בהחלט בעיה עם התפיסה של כל הנושא של מתן אשרות לקבוצות של תיירים.

עמי אתגר: אני מדגיש את הנושא של קבוצות, כי הבודדים מקבלים את האישורים שלהם כתיירים בשגרירויות בחוץ לארץ.

עמי אתגר: זו תפיסה שלדע

עמי אתגר: תנו צריך וחובה להעמיק אותה ושתהיה במגמה לתת שירות לפונים.

עמי אתגר: מבחינתנו שירות זה מענה טלפוני, שיהיה אפשר לקבל תוך X ימים תשובות, כי היום משך הזמן הוא יותר מדי גדול.

עמי אתגר: מאוד חשוב שהוועדה הזאת תלווה את כל הנושא הזה – אני מתייחס כרגע מהיבט של תיירות – באופן רצוף.

עמי אתגר: אנחנו רואים בוועדה הזאת כתובת, גם כשהדברים משתפרים, לשפר עוד יותר, כי אנחנו יכולים להביא יותר תיירים על ידי מתן שירות יותר טוב.

עמי אתגר: אני לא נכנס לקטע של הסירוב, כי אנחנו חושבים שבהרבה מקרים זכותו של משרד לסרב.

עמי אתגר: אני מדבר כרגע על אותו קטע שמתייחס לרמת השירות, ליכולת שלנו לעבוד מול משרד התיירות, גם מול הקליינטים שלנו בחוץ לארץ.

עמי אתגר: צריך להבין שאנחנו עובדים מול קליינטים בחוץ לארץ, מול אנשים שמשווקים את ישראל, שמוציאים הרבה כסף לשווק את ישראל.

עמי אתגר: הרבה פעמים אלה אנשים שמגיעים ממקומות מאוד מאוד רחוקים.

עמי אתגר: דיברנו הרבה פעמים על שירות באמצעות האי-מייל - הגיע הזמן שאפשר יהיה להעביר נתונים באי-מייל, כי אנחנו מקבלים הרבה פעמים תשובות שהפקס כן הגיע או לא הגיע וכו'.

עמי אתגר: קיימת גם בעיה עם הנושא של תשלומים - ביקשנו הרבה פעמים שאפשר יהיה לשלם באמצעות בנק הדואר.

עמי אתגר: ניתן לשלם עבור כל שירות ממשלתי בבנק הדואר ואילו בנושא הזה צריך לעשות את זה רק במשרד הפנים.

עמי אתגר: צריך לשלם אצל פקידה מסוימת ואז אם היא נמצאת או לא נמצאת, זה מהווה בעיה.

יורי שטרן: זה לא שונה עדיין?

עמי אתגר: הדבר הזה לא שונה.

עמי אתגר: אנחנו יכולים לעמוד שעות בתור לפקידה מסוימת שרק היא יכולה לקבל את התשלום לויזה.

יורי שטרן: מה הסיבה לכך?

יורי שטרן: מדוע הנוהל המיושן הזה ממשיך להיות בתוקף?

הרצל גדז': כדי לקבל שירות צריך לשלם אגרה.

יורי שטרן: מדוע אי אפשר לשלם את זה בבנק הדואר או בצורה אחרת?

יורי שטרן: היום ניתן לשלם לגורמים פרטיים באמצעות כרטיס אשראי ולשלם לאגרות לא ניתן למצוא סידור יותר גמיש?

הרצל גדז': החברה שמגיעה למשרד הפנים מציינת את מספר האנשים שזקוקים לאשרה ולפי זה קובעים את האגרה.

עמי אתגר: אני מציע שתבקר אצלנו ותראו איך המערכת הזאת פועלת ומה זה אומר לעבור את התהליך הזה, מה זה אומר ללכת ולשלם במשרד הפנים.

עמי אתגר: דרך אגב, המשרד לקח על עצמו לפתור את הבעיה ובמשך תקופה ארוכה זה נשאר באוויר.

עמי אתגר: אני זוכר שכשנכנסת לתפקידך ישבת אצלנו במשרד ומסרנו לך רשימה של דברים והבטחת לבדוק.

עמי אתגר: אם אי אפשר, תנמקו למה אי אפשר.

עמי אתגר: אני מניח שאפשר להכניס שירות באמצעות האי-מייל.

עמי אתגר: למרות שחברות בתחום אמרו לי שחל שיפור, יש עשרות מקרים שיש להם אישורי פקס, אבל התשובה בצד השני היא שהפקס לא הגיע.

עמי אתגר: יש פה איזושהי אוריינטציה של שירות שניתן וצריך לשפר.

עמי אתגר: דרך אגב, קיבלנו הצעה של נוהל ממשרד הפנים ובימים הקרובים נשב על כך גם עם משרד החוץ.

יורי שטרן: אני מוכן לחדש את הפורום שהיה קיים לפני כמה שנים, כדי ללוות את התהליך הזה.

יורי שטרן: אני מבקש ממך לשלוח אלינו ואל משרד הפנים את ההצעות שלכם לשיפור וייעול המערך הזה.

עמי אתגר: אנחנו נעביר מסמך מסודר בנושא הזה למשרד הפנים וגם לוועדה.

עמי אתגר: ישנם דברים נוספים שקשורים לנהלים שנקבעו, שלהערכתנו הגיע הזמן שנשנה חלק מהם, כי הם לא מתאימים למה שאנחנו קוראים מוצר תיירותי.

עמי אתגר: אני אתן שתי דוגמאות לכך.

עמי אתגר: מאחר שלא מצאו פתרון לדעת מי עזב את הארץ ומי לא עזב, נקבע נוהל לפיו שבעזיבה צריך לקרוא לנציג משרד הפנים, שלא תמיד נמצא, לאסוף את הקבוצה ולבדוק.

יורי שטרן: לפני שנה התבשרנו שסוף סוף יש מחשוב מלא של המערכת ויש דיווח שוטף שמועבר למשרד הפנים מביקורת הגבולות וכבר אין את הבעיה של השוואת הנתונים.

עמי אתגר: זה לא קיים בשטח.

עמי אתגר: ביציאה מהארץ צריך לרכז את הקבוצה ולקרוא לאיש של משרד הפנים שמשווה את הויזה לרשימות.

עמי אתגר: בין היתר זה מחייב שהקבוצה צריכה לעזוב בצורה הומוגנית.

עמי אתגר: הרבה פעמים תיירות עובדת עם קרובי משפחה, עם אנשים שרוצים להישאר עוד יומיים-שלושה וכד'.

יורי שטרן: האם אכן לא הותקנה המערכת שדובר בה?

הרצל גדז': המערכת הותקנה והיא עובדת.

הרצל גדז': מה שנאמר פה הוא דבר אחר.

הרצל גדז': המחשב בביקורת הגבולות מזין מייד את המחשב של משרד הפנים לגבי כל זר שיוצא מהארץ.

הרצל גדז': במקרה שמדבר עליו מר אתגר החלטנו שלגבי קבוצות, כדי להקל על העבודה של סוכני התיירות, שברגע שקבוצה יוצאת יהיה התהליך האמור בשדה התעופה, במקום לחכות להזנת המחשב ואחר כך להתחיל לחפש כל אחד לפי שם ומספר דרכון, דבר שייקח הרבה מאוד זמן.

הרצל גדז': לגבי קבוצות יודעים כמה בדיוק הגיעו וביציאה בודקים אם יוצאים בדיוק אותו מספר.

הרצל גדז': אם אין פער, סוגרים את הקבוצה.

הרצל גדז': זה יעיל יותר בעבודה מול החברות כדי לוודא שמי שנכנס אכן יוצא.

עמי אתגר: אני מתייחס בדיוק לפרוצדורה הזאת, כי הפרוצדורה הזאת היא פרוצדורה שנועדה לבדוק אם אכן עזבו.

עמי אתגר: הפרוצדורה הזאת היא מוצר לא תיירותי.

עמי אתגר: אני מציע למר גדז' לעשות סיור ולראות מה המשמעות לגבי תייר שנמצא בסיטואציה הזאת.

הרצל גדז': אין לי בעיה לבטל את הפרוצדורה הזאת.

הרצל גדז': לא נשלח איש משרד הפנים ונחכה שהמחשב יוזן ואז נבדוק מול הנציגים שלכם שיגיעו ללשכה את מספרי הדרכון וכו'.

הרצל גדז': לבדוק על המחשב קבוצה גדולה של אנשים, דרכון דרכון, זה ייקח הרבה זמן.

הרצל גדז': כבר עכשיו אני אוציא הוראה לבטל את נוהל הספירה בנתב"ג ובזה נגמור עם הסיפור.

הרצל גדז': אם זה מה שאתם רוצים נבטל את נוהל הספירה, שנכון שהוא לא ידידותי, אבל זה נועד להקל עליכם.

הרצל גדז': כל קבוצה שתצא תבואו עם כל מספרי הדרכונים, נבדוק שם שם ונראה שהכל בסדר.

עמי אתגר: אתה צריך לדעת אם הוא יצא או לא יצא.

הרצל גדז': נכון, אבל אני צריך לדעת מי האנשים שהוצאת ואת מספרי הדרכון שלהם.

הרצל גדז': יכול להיות שחלקם יצאו לבד וחלקם עם כל הקבוצה.

הרצל גדז': אני רוצה לעזור לקבוצה.

עמי אתגר: אם יש לך את הנתונים מהמחשב, אתה יכול לדעת את זה לבד ואתה לא צריך אותי.

הרצל גדז': נכון, אבל אין לי נתונים לגבי קבוצה.

הרצל גדז': יש לי מספרי דרכון שרצים במחשב לפי מדינות וכו'.

הרצל גדז': נניח שאתה אומר שקבוצה שלך של עשרה אנשים יצאה.

הרצל גדז': אני שואל מי הם, כדי לבדוק על המחשב.

הרצל גדז': תביא אלינו את השמות עם מספרי דרכון ויבדקו אדם אדם.

הרצל גדז': זה לוקח זמן.

הרצל גדז': האפשרות השנייה היא שסופרים אותם בנתב"ג במסגרת הקבוצה וחותמים על כך.

הרצל גדז': אם האפשרות הראשונה יותר טובה, בבקשה, נחזור לאותו נוהל.

עמי אתגר: אינני מכיר נוהל כזה בשום מקום בעולם שמעמידים את האנשים כמו עדר וסופרים אותם בצורה הזאת ואומרים להם שהם חייבים לבוא ביחד.

הרצל גדז': אתה צודק, נבטל את זה.

עמי אתגר: ביטול הנוהל הזה לא צריך להפריע לאישור של קבוצות.

יורי שטרן: תוך כמה זמן אתה יכולים לדעת לגבי קבוצה ספציפית אם כל האנשים יצאו או לא?

הרצל גדז': כדי לדעת אם אדם יצא, אני צריך לדעת את מספר הדרכון שלו ואז אני בודק במחשב.

הרצל גדז': ההזנה בין המשטרה למשרד הפנים היא תוך 48 שעות.

הרצל גדז': אני מוכן לחזור לנוהג לפיו כל חברת תיור צריכה להביא את מספרי הדרכונים של האנשים שיצאו, כדי שנבדוק במחשב ונוודא שהם יצאו.

הרצל גדז': כשהקבלנים עושים את זה לגבי עובדים זרים, הם משלמים 15 שקל פר אדם.

הרצל גדז': תיקחו את זה בחשבון.

עמי אתגר: על מה משלמים את הסכום הזה?

הרצל גדז': עבור הבדיקה של הפקיד שבודק את מספרי הדרכון, כדי שלא נעמיד אותם כמו עדר.

הרצל גדז': בעניין הזה הלכנו יותר מדיי לקראתכם, כנראה שזה אובר-מוטיבציה.

יורי שטרן: אני מציע שנציג לשכת התיירות יישב עם משרד הפנים לגבי הנוהל הזה, כדי שלא תצא טעות מהעניין הזה.

עמי אתגר: יש ועדה בין-משרדית שיושבת על הדברים האלה.

עמי אתגר: אנחנו לא יודעים את סך הכל הנתונים הסטטיסטיים לגבי כמה בקשות יש לקבוצות, כמה תיירים נכנסו בקבוצות, כמה מסורבים וכמה נשארו בארץ.

עמי אתגר: ביקשנו הרבה פעמים את הנתונים הללו ולא קיבלנו.

עמי אתגר: הנתונים הללו צריכים לתת לנו קנה מידה במה מדובר.

יורי שטרן: אני מאוד מבקש שהנתונים האלה יועברו גם אלינו.

יורי שטרן: לכן אני מבקש שתשלח אלינו העתק מהבקשה שלך וזאת גם תהיה בקשת הוועדה לקבלת נתונים.

יורי שטרן: אני מבקש לקבל גם ממשרד החוץ את הנתונים של הקונסוליות שלנו בכמה מקומות, מה מספר המסורבים וכו'.

יורי שטרן: מר מתי הכהן, מעניין אותי איך במדינת ישראל שבה לפחות כל אזרח חמישי מדבר רוסית הצלחתם לאתר שני קונסולים במוסקבה ובקייב שלא מדברים רוסית.

עמי אתגר: אני מבקש להתייחס בקצרה לעוד שני נושאים שדורשים קידום ואם משרד הפנים יסכים לכך הצענו גם לשנות.

עמי אתגר: יש קבוצות מסוימות שמגיעות לארץ וזה מקור בהחלט משמעותי של קבוצות שנשארים באופן מוחלט.

עמי אתגר: זה קורה בקבוצות ממדינה כמו אינדונזיה, דבר שמחייב מעורבות גם של השב"כ.

עמי אתגר: בתיאום בין השב"כ למשרד הפנים הדבר לא בדיוק פועל.

עמי אתגר: טוענים שהשב"כ כן ענה או לא ענה והרבה פעמים כשאנחנו בודקים את הדברים באמצעות הקב"ט של משרד התיירות מסתבר שהחומר בכלל לא הגיע לשב"כ או שהשב"כ כבר העביר אותו, אבל בעבודה שלנו מול משרד הפנים אנחנו לא יודעים על זה.

יורי שטרן: לטיפול בנקודה הזאת אני מוכן לזמן התייעצות של הגורמים הרלוונטיים ולנסות לקבוע נהלים.

עמי אתגר: נושא אחר שיש לו משמעות כלכלית מאוד גדולה וצריך לדעת להיערך אליו הוא נושא כמו אגריטק.

עמי אתגר: עומד להיות בספט

עמי אתגר: מבר אירוע מאוד גדול בו יגיעו הרבה אנשים שהם לא רק תיירים, אלא גם קניינים.

עמי אתגר: תהיה בהחלט בעיה עם הודים ועם אחרים וצריך לדעת להיערך לזה.

יורי שטרן: צריך אולי לעשות פעולה כמו שעושים הצפרים.

יורי שטרן: מצמידים לציפור שמגיעה לכאן טבעת ואז מתאפשר לעקוב אחריה בכל מקום שהיא נמצאת.

יורי שטרן: אולי כדאי לתת להודים צמידים כאלה ואז משרד הפנים יוכל לדעת איפה הם נמצאים.

יורי שטרן: אני רוצה שנתייחס בישיבה זו גם לנושא של תיירות רפואית, שזה מקור הכנסה מאוד חשוב.

יורי שטרן: בחודש וחצי האחרונים פנו אליי פעמיים מרמב"ם ומאסותא לעשות את הבלתי אפשרי, כי אני לא יודע איפה מוצאים את הפקידים בלילות, כדי לאשר בואם של חולים שמשלמים בין 10 ל-30 אלף דולר על הטיפולים פה ולמישהו במשרד הפנים נראה שהם באים לעבודה לא חוקית.

יורי שטרן: חשוב להדגיש שזה מקור פרנסה מאוד רציני וזו תרומה לכלכלת ישראל.

אינה ברגמן: אני מנהלת תיירות מרפא של בית החולים רמב"ם.

אינה ברגמן: אני אחלק את דבריי לשני כיוונים: משרד הפנים והקונסוליות.

אינה ברגמן: אני רוצה לציין את רינה דג'רסי במוסקבה שהיא שותפה נפלאה, למרות שהיא לא יודעת רוסית, לכל התהליך שאנחנו נזקקים לו.

אינה ברגמן: זאת לעומת הנציג בקייב שיש עליו תלונות רבות ואני נאלצתי להתמודד עם גסות ובוטות שלו.

מתי הכהן: הוא אמור לסיים את תפקידו בלי קשר למה שאת אומרת.

אינה ברגמן: אני מקווה שמי שיגיע במקומו יהיה לפחות איש בעל נימוסים, כי האיש הזה עשה נזק תדמיתי לא רק לנו בתור בית חולים שמשקיע מאמצים וכספים אדירים לקדם את הפרוייקט שלנו, אלא נזק למדינת ישראל.

מתי הכהן: אני מציע לא להשמיץ אדם שלא נמצא כאן ולא יכול להגן על עצמו.

מתי הכהן: אני מבקש שתדברי לעניין.

עמי אתגר: אני מצטרף למה שאמרה גברת ברגמן, כי גם הניסיון שלנו איתו הוא בדיוק כזה.

אינה ברגמן: בית החולים מוכן לקיים כל נוהל שיתבקש לבצע הן ממשרד הפנים והן ממשרד החוץ, על מנת להסדיר את נושא האשרות.

אינה ברגמן: בזמנו, בתיאום עם הקונסוליות, החלטנו שננפיק טופס אחיד, בנוסח אחיד, על מנת שאפשר יהיה לוודא את כל הפרטים.

אינה ברגמן: אנחנו שולחים הזמנות מקבילות הן לקונסוליה והן לנבדקים.

מתי הכהן: מה זאת אומרת בתיאום עם הקונסוליות?

מתי הכהן: לקונסוליות יש מטה בארץ וצריך לעשות את זה מול המטה.

אינה ברגמן: הנהלת בית החולים פנתה כבר לפני שבע שנים למשרד החוץ וקיבלה אישור לטופס שלנו.

מתי הכהן: לי לא ידוע על כך.

מתי הכהן: אני כבר שש שנים בתפקיד ולא ידוע לי על כך.

אינה ברגמן: פנינו כבר ב-95' עם הטופס הזה, זה ממשיך גם היום ולא היתה עם זה בעיה.

אינה ברגמן: אני רוצה להתייחס למקרים מיוחדים שהם על גבול ההומניטרי.

אינה ברגמן: אני מבקשת להזכיר שאנחנו לא מדברים פה על תיירים, אלא על חולים קשים ובני משפחתם.

הרצל גדז': מה בדיוק אתם מבקשים מאיתנו?

אינה ברגמן: ילדה בת 12 עם גידול בראש נמצאת פה עם אמה והיא הולכת לניתוח שהיא עלולה לא לצאת ממנו.

אינה ברגמן: ביקשנו מהקונסוליה בקייב להנפיק לאבא אשרה לפרק זמן מוגבל, על מנת להיות עם הילדה בניתוח.

מתי הכהן: אתם לא פועלים נכון.

מתי הכהן: אתם צריכים לפנות דרך משרד הפנים או דרכנו.

מתי הכהן: לא צריך לפנות לקונסוליה בקייב.

אינה ברגמן: מעולם לא נתבקשנו לפנות למשרד הפנים.

מתי הכהן: אתם לא פועלים נכון ואחר כך באים ומשמיצים.

יורי שטרן: אין פה השמצות, אלא הבעת דעה.

מתי הכהן: השמצתם אדם שממלא את תפקידו.

מתי הכהן: זה לא בסדר.

יורי שטרן: לצערי התלונות לגביו הן כמעט יום-יומיות.

מתי הכהן: זה לא נוח לכם, כי הוא ממלא את תפקידו.

מתי הכהן: בכל מקרה זו לא הדרך לפעול.

מתי הכהן: יש מטה בארץ ויש מי שממונה על הקונסולים האלה.

אינה ברגמן: אני מבקשת לשאול את משרד הפנים שאלה עקרונית.

אינה ברגמן: מה לגבי חולים שנמצאים בטיפול ואינם יכולים להגיע למשרד הפנים לבקש הארכת אשרה?

אינה ברגמן: אנחנו תמיד מציידים את המטופלים באישור שהם אכן היו מאושפזים במצב שלא אפשר את הגעתם למשרד הפנים.

אינה ברגמן: מה קורה עם האנשים האלה שעוזבים את הארץ ומבקשים אחר כך אשרה להמשך טיפול או ביקורת?

אינה ברגמן: אני שואלת את זה כי חלק מהאנשים לא מקבלים אישור בגלל שהם פספסו את הארכת האשרה הראשונית שלהם.

הרצל גדז': אני שומע על כך בפעם הראשונה ואני אבדוק את זה.

יורי שטרן: האם פנית בעבר למשרד הפנים בנושא הזה?

אינה ברגמן: אני עושה הרבה מאוד עבודת שטח טלפונית מול הפקידים של משרד הפנים בחיפה וכן עם הקונסולים.

אינה ברגמן: יש מקרים שאנחנו מתבקשים להטיס אנשים באמבולנס לישראל ולכן אני מאוד אשמח אם יהיו נהלים ברורים בכל הנושא הזה ואנחנו נשמח להקפיד עליהם.

אינה ברגמן: אני מבקשת שיתנו לנו קצת יותר כלים לעבודה.

יורי שטרן: נתקלתי בבעיות של מתן אשרה לאנשים שמוזמנים לטיפול בבתי חולים ולא האמינו להם שהם באמת מגיעים לטיפול.

יורי שטרן: באותם מקרים התערבתי בנושא.

מתי הכהן: אבל ידעת למי לפנות.

מתי הכהן: גברת ברגמן לא יודעת למי לפנות.

יורי שטרן: אם יש דברים שבתי החולים מרגישים שהם אינם מוסדרים בנוהל, תפנו למשרד הפנים.

הרצל גדז': אני מציע שנעשה את זה בצורה מסודרת.

הרצל גדז': אני אפנה למנכ"ל משרד הבריאות ואני אבקש שייקבע נוהל בין-משרדי שיסדיר את הכל.

יורי שטרן: אבל קודם צריך להכיר את הבעיות.

הרצל גדז': אני אבקש להזמין את הנציגים של בתי החולים לדיון הזה.

אינה ברגמן: אני מאוד אשמח להשתתף בדיון כזה.

אינה ברגמן: היו לנו מקרים שהיתה אשרה לשלושה חודשים ובשדה התעופה קיצרו את זה ל-14 יום.

יורי שטרן: אני שומע חדשות לבקרים שבקונסוליה מקבלים אשרה לתקופה ממושכת יותר ואילו בשדה התעופה מקצרים.

יורי שטרן: האם יש הנחיה כזאת?

הרצל גדז': לא.

הרצל גדז': אני שומע את זה בפעם הראשונה.

הרצל גדז': צריך גם לדעת מי עושה את זה, אם פקיד של משרד הפנים או השוטר.

הרצל גדז': יכול להיות שהשוטר רואה שכרטיס הטיסה הוא לא לשלושה חודשים והוא מחליט אחרת.

יורי שטרן: האם לשוטר יש סמכות בנושא זה?

הרצל גדז': אני אבדוק את זה.

מתי הכהן: אני רוצה להדגיש שאני שש שנים בתפקיד הזה ואני לא מכיר את גברת ברגמן ולא שמעתי ממנה.

מתי הכהן: לבוא לוועדת הפנים של הכנסת ולהשמיץ כשאף פעם לא דיברנו בינינו, זה לא הוגן.

מתי הכהן: בתי חולים אחרים, כמו מדיקל סנטר הרצליה ואיכילוב, פונים באמצעותנו.

מתי הכהן: אני חוזר ומדגיש שיש משרד פנים ויש מטה בארץ ולכן אין להפעיל קשרים ישירים בחוץ לארץ.

מתי הכהן: זה לא הנוהל.

מתי הכהן: הנוהל הוא לפנות באמצעות משרד הפנים או החטיבה הקונסולרית.

עסאם מח'ול: אני רוצה לדבר על מסורבי כניסה לישראל.

עסאם מח'ול: באוקטובר האחרון הגיעה לארץ קבוצה מצרפת, שבסופו של דבר נכנסה ויצאה וכל האווירה שנוצרה מסביב - - -

יורי שטרן: לצערי הרב היא נכנסה.

הרצל גדז': הקבוצה הזאת סורבה, חבריה הגיעו לנצרת ונשארו.

עסאם מח'ול: אני מוכן לדון בנפרד על המקרה עצמו ועל הנזק והתועלת שהיו למדינת ישראל מזה שהם סורבו.

עסאם מח'ול: חודש לאחר מכן הייתי בפסטיבל בצרפת שהיו בו 700 אלף איש.

עסאם מח'ול: הרבה אנשים הסתובבו שם עם חולצה שהיה כתוב עליה בצרפתית: 25 פעילי שלום הגיעו לישראל וסורבו, pourquoi ?

עסאם מח'ול: אני לא מבין איך זה שאדם שקיבל ויזה והודיע למשרד החוץ שהוא מגיע עם קבוצה מסוימת, אבל כשמגיעים לנתב"ג מתעללים בהם יומיים.

עסאם מח'ול: רק דרך בית משפט אנחנו מצליחים להעביר אותם לנצרת.

עסאם מח'ול: מדוע אי אפשר לומר להם שהם לא יכולים להיכנס למדינת ישראל כבר כשהם מגישים את הבקשה בקונסוליה?

עסאם מח'ול: מדוע הם צריכים להגיע לכאן ורק כאן אומרים להם שהם לא יכולים להיכנס?

עסאם מח'ול: אני יודע שהקבוצה הצרפתית שלחה מכתב והודיעו שהם מגיעים.

יורי שטרן: למיטב ידיעתי צרפת היא מדינה שאין חובת ויזות למגיעים ממנה.

עסאם מח'ול: אני טיפלתי בקבוצה הזאת ולכן אני יודע מה קרה שם.

עסאם מח'ול: הם שלחו מכתב לשגרירות הישראלית והודיעו שהם יגיעו וגם מה מטרת ביקורם.

עסאם מח'ול: אפשר לסרב להם, אבל רק כשהם מגיעים לכאן.

עסאם מח'ול: זה קרה גם עם אנשים אחרים ולא רק עם הצרפתים.

עסאם מח'ול: אנחנו יכולים להיות חלוקים באלף נושאים פוליטיים ומדיניים, אבל היחס הזה לאנשים שמגיעים לנמל התעופה עם כל האשרות הנחוצות לא מתקבל על הדעת.

עסאם מח'ול: קל להגיד להם שהם לא יכולים להיכנס, כיוון שחושדים בהם, אבל לכן יש כאן את השב"כ, המשטרה וכל זרועות הביטחון האחרות שיכולים לעקוב אחריהם.

עסאם מח'ול: אולי הם אפילו עושים את זה, אז מה הטעם לעכב אותם בשדה התעופה?

עסאם מח'ול: יש קבוצת צעירים של האיחוד האירופי שביקשו לבקר בארץ ולפי האשרה שיש להם הם צריכים לצאת לירדן – בהסכמת משרד הפנים – ולחזור לכאן כדי להאריך את האשרה שלהם.

עסאם מח'ול: באופן כללי, ברגע שכתוב שם של קבוצה שהשם שלה מסתיים במילה שלום יש לנו בעיה עם זה ויש סכנה שהם יהיו מסורבים.

עסאם מח'ול: ברגע שהקבוצה יצאה לירדן ואחר כך ניסתה לחזור דרך הגשר, אמרו להם שהם לא יכולים להיכנס לישראל.

עסאם מח'ול: הגישה הזאת נתפסת אצלם כהתעללות והתנכלות.

עסאם מח'ול: האם אי אפשר לגלות קצת יותר רגישות בנקודות הגבול?

עסאם מח'ול: לדעתי זה יכול רק לתרום למדינת ישראל ולא לפגוע בה.

הרצל גדז': אני מכיר את המקרה ואני יודע גם לכמה סירבנו במהלך השנה האחרונה.

הרצל גדז': מדובר במאות מסורבים.

יורי שטרן: כמה סירובים ניתנו בשדה התעופה עצמו?

הרצל גדז': 360 בארבעה חודשים.

ברנרדין נוף: האם חובה בכל מקרה להחתים דרכונים?

ברנרדין נוף: היה לי מקרה של קבוצת אזרחים הודים שעבדו בכווית וכשהם הגיעו החתימו להם את הדרכון ובשל כך הם לא יכלו לחזור לכווית.

ברנרדין נוף: הם היו צריכים לחזור להודו כדי להוציא דרכון חדש ואז לחזור למקום עבודתם בכווית.

ברנרדין נוף: צריך לזכור שקיימת פרוצדורה שלפיה בויזה קבוצתית אין חותמת בדרכון.

הרצל גדז': אפשר לבקש לא להחתים דרכון.

יורי שטרן: לאנשים בשדה התעופה אין ריאקציה מיידית לכך שאדם עובד במדינה ערבית וכד'.

יורי שטרן: כלומר, הם היו צריכים לומר את זה.

ברנרדין נוף: אני עשיתי את זה, אבל אמרו לי שחייבים להחתים את הדרכון.

דנה קלדרון: מי לא נענה לבקשה שלך ובכל זאת הטביע חותמת בדרכונם?

יורי שטרן: זה עניין של ביקורת הגבולות.

יורי שטרן: אלה דברים לא שגרתיים ולכן צריכה להיות תכתובת מסוימת שבה אתם מבקשים משהו.

יורי שטרן: אם אתם רוצים שהוועדה שלנו תעקוב אחרי זה, אנא תשלחו אלינו העתק של הפניות שלכם.

ברנרדין נוף: פניתי למשרד הפנים ולא קיבלתי תשובה.

יורי שטרן: אם את רוצה שנעקוב אחרי זה, תשלחי אלינו את עותקי הפניות שלך.

יורי שטרן: בוטלה חובת הויזות לגבי באים מהמדינות הבלטיות.

יורי שטרן: אני מבקש לדעת איזה נזק זה גרם וכמה בלטים נשארו לפי הערכת משרד הפנים באופן לא חוקי?

יורי שטרן: המצב הכלכלי במדינות הבלטיות הוא לא יותר טוב מאשר ברוסיה ולכן סביר שגם להם יש אינטרס להישאר כאן.

עמי אתגר: היתה הצעה לנסות לתקופה מסוימת לאשר באופן אוטומטי הגעה מרוסיה.

יורי שטרן: אני אומר את האני מאמין שלי, כי לא נעשה ניסוי.

יורי שטרן: אני חושב שבחלק מהדברים אנחנו מפספסים יותר מאשר מרוויחים.

יורי שטרן: הגורמים הכבדים, העבריינים, שמביאים לפה עובדים זרים לא חוקיים עוברים את הרשת הזאת בקלות.

יורי שטרן: עובדה היא שמספר העובדים הזרים הלא חוקיים שנכנסים ארצה בתור תיירים הולך וגדל.

יורי שטרן: זה אומר שהשיטה שלנו לא כל כך עוזרת מול אלה שעושים את העבירות במאסות.

יורי שטרן: תייר בודד שבא לחפש את מזלו הוא לא הבעיה.

יורי שטרן: הבעיה היא עם קבלני כוח אדם שלנו שמביאים כוח אדם לא חוקי ודווקא הם עוברים את הרשת הזאת בקלות.

יורי שטרן: החלק הגדול של אלה שנופלים ברשת הזאת הם אנשים תמימים, דבר שמחייב אותנו לצמצם את היקף התופעה.

יורי שטרן: ב.

יורי שטרן: אני מבקש לקבל את כל הנהלים לגבי הערבויות, על מה זה מבוסס, מה הבסיס המשפטי להחלטות, מה הם הסכומים המירביים ומה הסכומים המינימליים, מי מחליט ואיך.

יורי שטרן: ד.

יורי שטרן: אני מבקש לקבל את הנוהל של זכויות המעוכב בשדה התעופה.

עמי אתגר: אני מבקש להוסיף את חובת הנימוק גם לגבי קבוצות תיירים.

יורי שטרן: אני בטוח שיש בנושא הזה דברים עדינים.

עסאם מח'ול: יש חקיקה בעניינים האלה?

יורי שטרן: לא.

יורי שטרן: אני מבקש שזו תהיה החלטה פנימית של משרד הפנים, כי יש דברים שגם אני לא רוצה שהם יפורטו ואני מניח שיש לא מעט מקרים שהמשרד מתקשה מהסיבות המוצדקות לאפשר כניסה לארץ.

ברנרדין נוף: לא רק שאנחנו לא מקבלים נימוק לסירוב, אלא שאפילו לא מקבלים איזשהו מסמך בו נאמר שיש סירוב.

יורי שטרן: מר אתגר הוא נציג נאמן שלכם ודרכו תוכלו להעביר את כל פניותיכם.

יורי שטרן: אני מבקש שמר אתגר ירכז את ההצעות שלכם לשיפור הנהלים הקיימים ולשלוח אליי העתק.

יורי שטרן: - - - - - - - - -