הוועדה המיוחדת למאבק בנגע הסמים, כנסת 16, פרוטוקול מספר 24, 2003-11-25 11:00

חברי הוועדה: אורי אריאל רומן ברונפמן ענבל גבריאלי יצחק הרצוג רשף חן

מוזמנים: איתן גורני סמנכ"ל, רשות למלחמה בסמים דפנה בינוול מנהלת מחלקה, פרקליטות המדינה אתי כהנא ממונה על עניינים פליליים, פרקליטות המדינה שמאי גולן רשות למלחמה בסמים רפ"ק יפעת שטיינברגר ראש חוליה סמים, המשרד לביטחון פנים רפ"ק ירון שטרית קצין מדור נוער, המשרד לביטחון פנים ד"ר לודמילה חלד מחלה להתמכרויות, משרד הבריאות חנה דולב מדריכה ארצית בנושא סמים, משרד החינוך רבקה לונדק מועצת התלמידים והנוער הארצית רויטל אילתי-וייסמן מרכזת צוות לטיפול בנפגעי סמים, משרד הרווחה רס"ן גל שוורץ רמ"ד תוה"ד במצ"ח, משרד הביטחון כרמית נפתלי רמ"ד השתלבות חברתית, משרד הביטחון דניאלה גרדוש-סנטו מנהלת מחלקת ילדים ונוער, רשות השידור עליזה דיין-חממה עורכת ומפיקה, הטלוויזיה החינוכית עינת ויצמן עורכת ומפיקה, הטלוויזיה החינוכית מיה גרסון,עו"ד המועצה לשידורי כבלים ולווין אביבית ברקאי,עו"ד המועצה לשלום הילד כיצד להתמודד עם מסרים כפולים וסמויים המעודדים

איוב קרא: חבר הכנסת הרצוג פנה לוועדה על-מנת שהיא תקיים דיון משותף עם השדולה למאבק בנגע הסמים בנוגע להתבטאויות ומסרים כפולים בנושא השימוש בסמים.

איוב קרא: ראינו לנכון לקיים דיון מיוחד בנושא הזה.

איוב קרא: יש כאן חברי כנסת שחושבים אחרת.

איוב קרא: באופן אישי הסוגיה הזאת מדאיגה אותי.

איוב קרא: מדאיג אותי כפל הלשון במלחמה בנגע הסמים.

איוב קרא: אנחנו נלבן את הסוגייה בישיבה הזאת.

יצחק הרצוג: זאת ישיבה שנייה של השדולה וישיבה ראשונה שמשותפת לשדולה ולוועדה .

יצחק הרצוג: חלוקת העבודה היא כך שהוועדה עוסקת בכל הנושאים האופרטיביים.

יצחק הרצוג: רצינו בצד של השדולה להרחיב יותר לנושאים שמגיעים לקצוות שונות של החברה הישראלית.

יצחק הרצוג: אחד הנושאים זה המסרים הכפולים.

יצחק הרצוג: אני רוצה להתייחס למסרים הכפולים בצד של תוכניות שמע, מלל וסרטים.

יצחק הרצוג: אנחנו רואים לא אחת שהתרבות שמוקרנת בתוכניות הטלוויזיה היא תרבות מתירנית, שרואה בזה דבר נחמד ולא בעייתי.

יצחק הרצוג: אנחנו רואים את זה בעיקר בחומרים שמגיעים מחו"ל, אבל גם בהפקות מקור ישראליות.

יצחק הרצוג: פנה אלי מנכ"ל הרשות, חיים מסינג.

יצחק הרצוג: אני חושב שנכון לדבר קצת מעל הדברים האופרטיביים, קצת יותר להבין משמעויות של דברים שאנחנו כמנהיגי ציבור אומרים.

איוב קרא: אני מבקש להתייחס לאספקט הזה של ההתבטאויות שהגיעו מקרב אנשי ציבור, כולל של היועץ המשפטי לממשלה.

חיים מסיג: הסוגייה הזאת של אווירה ציבורית היא סוגייה שחייבת להיות נידונה, כאשר לכל אחד יש אספקט משלו.

חיים מסיג: בכל המחקרים שאנחנו עושים בקרב בני נוער אנחנו רואים את חוסר הבהירות והבלבול בו בני הנוער שרויים.

חיים מסיג: אפשר להגיד לבני הנוער ללכת בכיוון כזה, אפשר להגיד להם ללכת בכיוון אחר, אבל אי אפשר לשגע את בני הנוער.

חיים מסיג: בשבדיה היתה את אותה בעיה.

חיים מסיג: שבדיה היתה במצב של התדרדרות בכל מה שקשור לסוגייה הזאת של נגע הסמים.

חיים מסיג: הוחלט שם שדבר ראשון עושים שינוי באווירה הציבורית.

חיים מסיג: שינוי האווירה הציבורית זה לא סתם מלל, אלא זה מתחיל בראש הארגון, קרי נשיא המדינה, ונגמר באחרון הטוראים.

חיים מסיג: צריך לדעת שהמאבק בנגע הסמים הוא מאבק לא פשוט, כיוון שהילד לא יכול לישון עם איזה שהוא איום שאם יתפסו אותו יקרה כך וכך.

חיים מסיג: אי אפשר לבוא במסרים כפולים לבני הנוער.

חיים מסיג: זאת הבעיה הכי כאובה במאבק שלנו מול האוכלוסייה של בני הנוער, שלמעשה רוב המאבק ורוב התוכניות שלנו מכוונים לסוגייה הזאת.

חיים מסיג: כמו שאמר חבר הכנסת הרצוג, זה משולב בין מסרים כתובים למסרים עקיפים.

חיים מסיג: ישנן הרבה מאוד תוכניות טלוויזיה שיש מאחוריהן מסרים של שימוש בסמים.

חיים מסיג: היתה לנו קלטת עם תוכניות טלוויזיה שבה אפשר היה לראות איזה שהוא מסר שאנחנו אולי מתקשים לראות אותו, אבל הנער מזהה אותו מהר מאוד.

חיים מסיג: אני אתן דוגמאות מהעיתונות הכתובה איך אנחנו נראים כלפי ילדינו בסוגייה הזאת של הסמים.

חיים מסיג: היתה, למשל, הנחייה של היועץ המשפטי לממשלה להקל באכיפה על צורכי סמים "קלים".

חיים מסיג: השאלה היא אם יש סמים קלים או אין סמים קלים, האם יש הבדל בין סם קל לסם קשה.

חיים מסיג: דוגמה מ"ידיעות אחרונות" לכותרת: "רובינשטיין הנחה את המשטרה להקל באכיפת צורכי סמים קלים".

חיים מסיג: הילד שרואה את זה לא מכיר את מה שאנחנו מכירים.

חיים מסיג: אני לא בטוח שרובינשטיין התכוון לדבר הזה.

חיים מסיג: אני התראיינתי באותו יום יחד עם נציג "עלה ירוק", שבירך על הדבר הזה.

חיים מסיג: ההנחייה הזאת של היועץ המשפטי זכתה לפרשנות ממערכות המשפט הצבאיות.

חיים מסיג: בסעיף 37 א לפקודת הסמים המסוכנים כתוב שאם הרשיעו מישהו בעבירה של סמים, רשאי בית המשפט, בנוסף לכל עונש אחר, לתבוע את שלילת רשיונו למינימום 5 שנים.

חיים מסיג: יצאה פרקליטת המדינה בהנחיה לכל הפרקליטים לקיים את הרשום בחוק הסמים המסוכנים.

חיים מסיג: ראיתם מקודם צד אחד של המתרס, עכשיו אתם רואים את הצד השני.

חיים מסיג: דוגמה נוספת : "השופט זיכה מעשן מריחואנה: הסם משפר לו את הראייה".

חיים מסיג: זה מה שקוראים בני הנוער שלנו.

חיים מסיג: כשאני בא לבית משפט אני יכול לספר שיש לי בעיה בראייה.

חיים מסיג: כתבתי לכבוד השופט מודריק מכתב בעקבות זה שהוא זיכה מישהו שהורשע על שימוש בסמים קשים בטענה שהוא היה תחת השפעת סמים.

חיים מסיג: אני ננזפתי על ידי השופט מודריק שהערתי את תשומת ליבו לכך.

חיים מסיג: זאת התמונה האמיתית שמשתקפת בפני בני הנוער.

חיים מסיג: "השימוש בסמים הקלה בעונשו של היורה".

חיים מסיג: עונשו של יורה הוקל בגלל שהוא היה תחת השפעת סמים.

חיים מסיג: "מהפיכה בצה"ל: מצמצמים רישום פלילי על סמים".

חיים מסיג: יש בזה המון הגיון.

חיים מסיג: אף טיפש לא ישב וקבע את הדבר הזה.

חיים מסיג: השאלה היא מה אומר הצעיר שקורא את זה.

חיים מסיג: בני הנוער לא קוראים את שורה 17 במאמר, הם מסתכלים על הכותרת.

חיים מסיג: "צה"ל יגייס בני נוער שנגמלו מהסמים".

חיים מסיג: זה איזה שהוא מסר שיכול להיות כפול.

חיים מסיג: בעיני הוא לא פסול.

חיים מסיג: לכל דבר כזה יש את המשמעות שלו.

חיים מסיג: "חבר הכנסת ברונפמן מגבש הצעת חוק להתיר שימוש בסמים קלים".

חיים מסיג: ח"כ ברונפמן היה אצלנו ברשות, אנחנו במערכת יחסי עבודה מצויינים, אנחנו מלבנים את העניין יחד, אבל את זה לא יודע הקורא בעיתון.

איוב קרא: אני לא מודאג מהקטע של אנשי הציבור, יש לי בעיה עם האנשים שצריכים לשמור על החוק והסדר.

ענבל גבריאלי: אנחנו ניהלנו כאן דיון לגבי ההתבטאויות של אנשי ציבור.

ענבל גבריאלי: איך ייתכן שפתאום אנחנו לא מודאגים?

איוב קרא: אני מודאג, אבל אי אפשר להגיד לח"כ לא להתבטא.

חיים מסינג: יש הודעה של דובר מרחב חוף במשטרה: "כל משתמש בסם צריך לחשוש".

חיים מסינג: תזכרו את השקפים שראינו קודם.

חיים מסינג: מהשקפים שהצגתי קודם אין להם ממה לחשוש, כי בלאו הכי בבית משפט אם הם בסיטואציה מסויימת הם מזוכים.

חיים מסינג: זה מסר כפול.

חיים מסינג: אני יכול להראות לכם קטעי עיתונים כמו "תן לי בנרגילה", "עישון נרגילה הפך לin בקרב הנוער היבנאי", "ילדים בני 10 ו-11 התמכרו לסמים שסיפק להם ילד בן 12", ילדים בכיתות ה' ו' התמכרו למריחואנה", "סמים בבית ספר: מביאים בילקוט, מעשנים בהפסקה", "נושא שהעלתה הרשות לגבי בדיקות שתן לגילוי סמים נדחה על ידי משרד החינוך".

חיים מסינג: מה זה אומר על הרשויות בכלל?

חיים מסינג: יש קטע עיתונות על פתיחת מסעדה חדשה בתל-אביב.

חיים מסינג: מה רואים שם?

שמאי גולן: המסעדה זה שתי שורות קוקאין והדולר שאיתו מסניפים את זה.

שמאי גולן: זה מה שהמסעדה רוצה למכור.

קריאה: את זה ההורים לא יודעים, אלא רק הילד שרואה את זה.

חיים מסינג: מדינה שהצליחה בעולם היא שבדיה.

חיים מסינג: שבדיה הצליחה בזכות זה שהיא בשנת 1998 חרתה על דגלה שני דברים: טיפול כפוי ושינוי אווירה ציבורית.

חיים מסינג: שינוי אווירה ציבורית התחיל מהמובילים, כלומר מבית המחוקקים.

חיים מסינג: אם החליטו בשבדיה שלא מוכרים לילד מתחת לגיל 18 כלי עישון, או לא מוכרים אלכוהול אז עשו את זה.

חיים מסינג: לכל אחד יש את הזכות להתבטא, אבל תדעו שככל שנחדד את אי הבהירויות בנושא הזה כך המאבק בנגע הסמים ייכשל.

חיים מסינג: את זה צריכים לדעת.

אורי אריאל: מה אתם רוצים מהתקשורת?

ענבל גבריאלי: שלא יחנכו לשימוש בסמים.

דפנה ביינול: אני מסכימה שמדובר במסר.

דפנה ביינול: המסר הובן לחלוטין לא נכון.

דפנה ביינול: אני בזמנו יזמתי את הדיון הזה בלשכת היועץ המשפטי, כיוון שבהיותי מנהלת המחלקה לעיכוב הליכים הגיעו אלי תיקי סמים לשימוש עצמי מכל הארץ.

דפנה ביינול: מה שהסתבר הוא שמצב האכיפה לא היה שווה בכל אזורי הארץ.

דפנה ביינול: יש אזורים שבהם על כמות סמים די גדולה היו סוגרים את התיקים, והיו אזורים שעל 1.1 או 1.2 גרם מריחואנה העמידו לדין.

דפנה ביינול: באתי ליועץ המשפטי ואמרתי שחייבים לקיים דיון לגבי איך משווים את האכיפה.

דפנה ביינול: אל תחשבו שמשרד המשפטים הוא מקום מבודד.

דפנה ביינול: גם במשרד המשפטים נשמעו כל מיני קולות שאולי צריך להקל.

דפנה ביינול: היועץ המשפטי הזה, מר אליקים רובינשטיין, הוא מהמחמירים ביותר.

דפנה ביינול: הוא לא רצה לשמוע על כל הקלה באכיפה בנושא סמים "קלים".

דפנה ביינול: את זה צריך שתדעו.

איוב קרא: למה הוא לא הכחיש את כל הפירסומים על ההקלה בעונשם.

איוב קרא: .?

דפנה ביינול: ודאי שהוא הכחיש, רק אולי לא היה נוח לפרסם את זה.

דפנה ביינול: היועץ אמר שלא תהיה הקלה בעונשים.

יצחק הרצוג: האם הוא מוכן להגיד את זה היום בקולו?

דפנה ביינול: בוודאי, הוא אומר את זה כל הזמן.

דפנה ביינול: אם חברי הוועדה יאמרו לי שההנחיות האלו אינן נמצאות בידיהם, אז נצלם ונפיץ להם אותן.

דפנה ביינול: מה אומר היועץ המשפטי שחייבים לעשות?

דפנה ביינול: להשוות.

דפנה ביינול: לא ייתכן שבארץ קטנה כמו שלנו האכיפה באילת תהיה שונה לחלוטין מהאכיפה בתל-אביב.

דפנה ביינול: בעמקים, למשל, אם מוצאים 0.2 גרם אז מעמידים לדין.

דפנה ביינול: במקומות אחרים על 20 גרם, 30 גרם מריחואנה סוגרים את התיק.

דפנה ביינול: היועץ המשפטי אמר שתיעשה השוואה של כל המקומות בארץ כך שכולם יאכפו את זה באותה צורה.

דפנה ביינול: באו אלינו אנשי המשטרה ואמרו שאנחנו מכבידים לעומת מה שהיה קיים קודם.

דפנה ביינול: קודם המשטרה היתה יכולה לסגור תיק שחשבו שאין בו עניין לציבור, עכשיו ההנחיות החדשות אומרות שאין יותר סגירה של תיק.

דפנה ביינול: אם יחשבו שמבחינת האספקט הציבורי נכון לסגור את התיק, אז קודם כל יקראו לאדם, הוא יצטרך להתחייב.

דפנה ביינול: הוא מקבל אזהרה שתהיה כתובה בגיליון.

דפנה ביינול: אומרים לו שסוגרים לו את התיק כי זאת תפיסה ראשונה, אבל אם עוד פעם הוא ייתפס יכול היועץ המשפטי לחדש את ההליכים.

דפנה ביינול: לא היה מצב כזה.

איוב קרא: זה בכל זאת שינוי.

ענבל גבריאלי: באיזה עוד עבירות שקיימות בספר החוקים מזהירים?

איוב קרא: איך השפיעו המסרים האלה על הצבא?

גל שוורץ: בצה"ל המסרים הם לא כל כך כפולים.

גל שוורץ: אומנם היתה כתבה בעיתון שדיברה על בתי הדין הצבאיים, אבל המסר בצה"ל הוא מסר חד-משמעי שאומר לא לסמים.

גל שוורץ: בצה"ל אין הפרדה בין סוגי אוכלוסיות, סוגי סמים.

איוב קרא: שמעתי על 2 שיצאו זכאים.

גל שוורץ: יש מקרי זיכוי בבתי הדין הצבאיים.

גל שוורץ: לפעמים זה בגלל שיקולים של ראיות, לפעמים זה בגלל שיקולים אחרים.

גל שוורץ: השאלה שלפעמים עולה היא איפה נכון להעמיד את האדם לדין, האם במערכת הצבאית או במערכת האזרחית.

גל שוורץ: המדיניות בצה"ל היא מאוד חד-משמעית, כאשר האכיפה מבוצעת מרמת השימוש.

גל שוורץ: אומנם השנה, לפי הסקרים, אין עליה, אבל האכיפה הרבה יותר רבה.

גל שוורץ: יש גידול מתון בכמות החשודים בעבירות סמים.

גל שוורץ: זה בהחלט נובע מהרבה יותר פעולות ומניעה שאנחנו עושים.

גל שוורץ: בסקרים אנחנו רואים שלגבי מספר החיילים שמדווחים על שימוש בסמים יש ירידה.

גל שוורץ: האכיפה הרבה יותר מכוונת השנה.

גל שוורץ: יש הרבה יותר הפעלת כלים מודיעיניים, הרבה יותר דגימות שתן שניתנים לחיילים, הרבה יותר חיפושים שאנחנו עושים.

גל שוורץ: אנחנו משקיעים בזה הרבה יותר אנרגיה.

דניאלה גרדוש: מה סוג העונש?

דניאלה גרדוש: האם יש שינוי בהתייחסות של הצבא כאשר מישהו מגיע אליו כשיש לו תיק?

גל שוורץ: לא.

גל שוורץ: אם הוא עבר את רף הגיוס..

ענבל גבריאלי: יכול להיות שיהיו לו קשיי גיוס אם יש לו איזה שהוא רישום פלילי או תיק פלילי.

גל שוורץ: בצה"ל היישום הוא בהסברה, בחינוך.

גל שוורץ: יש הרבה מאוד מערכי שיעור.

יצחק הרצוג: האם בתוכניות, במיוחד בהפקות מקור, יש סינון של מסרים מעודדי שימוש בסמים?

יצחק הרצוג: אני רואה הרבה תוכניות שתרבות השאכטה נהיית in.

יצחק הרצוג: האם זה נלקח בחשבון לגבי ציבורים שונים, לגבי גילאים שונים, או אין פיקוח על הדבר הזה?

דניאלה גרדוש: אנחנו משדרים 3 שעות ביום תוכניות קנויות ותוכניות מקור.

דניאלה גרדוש: קיימנו ישיבה שעסקה בנושא של פגיעה או הזכרת סמים לגבי גילאים מסויימים.

דניאלה גרדוש: יש עכשיו הוראות מפורטות שעד גיל 8 אסור להזכיר, כאשר בגיל יותר מבוגר.

דניאלה גרדוש: .

איוב קרא: באיזה גיל?

דניאל גרדוש: בגיל 14 ומעלה יש אפשרות לגעת בנושא במובן של לדון עליו.

גולן שמאי: יש על המסך את הגבלת הגיל.

מוטי עדן: שאלתי את מנהל התוכניות ואת האנשים שקונים אם יש דברים כאלה בתוכניות מבוגרים.

מוטי עדן: תהיה לי אמירה בנושא כשאני אקבל תשובה.

מיקי מירו: הסיבה שאתם מזמנים את הישיבה היא סיבה מאוד מוצדקת.

מיקי מירו: זה לא כל כך עניין של רגולציה, אלא יותר עניין של הסכמה.

מיקי מירו: צריך לשכנע את העורכים, את הבמאים ואת כל מי שמתעסק בתחום המדיה שסמים זה דבר מסוכן.

מיקי מירו: צריך לראות את הסם ה"קל" כאור אדום.

מיקי מירו: אני 25 שנה מתעסק בנושא הזה.

מיקי מירו: יצא לי ללוות את הקמת הרשות מהשלב הראשון.

מיקי מירו: אני מאלה שסבורים שתקשורת צריכה להעביר מסר שאומר ששימוש בסמים זה כמו לעשות עבירת תנועה.

מיקי מירו: אם אנחנו מדברים על הפקות מקור, אז אין שום סיבה להכניס בתוך סרט, גם אם זה נראה מאוד מתאים, איזו סצנת עישון.

מיקי מירו: בשביל מה אני צריך לראות במופע מחול שמדליקים סיגריה?

מיקי מירו: אני לא מבין למה בתוך מופע, שהוא הסמל של הטוהר והניקיון צריך להדליק סיגריה ולהעביר מסר.

מיקי מירו: זו חלק מהתפיסה הלא נכונה והמעוותת של היוצרים.

מיקי מירו: יצא לי להיות פעמיים אורח של OSIS כדי לראות את ההתמודדות שלהם.

מיקי מירו: שם הם הגיעו לשותפות של כל אנשי המדיה.

מיקי מירו: כולם מצטרפים בצורה וולונטרית.

מיקי מירו: ההצטרפות יוצרת אצל כל אחד מהם מחויבות.

מיקי מירו: אומרים להם שכל אחד בחלקת האלוהים הקטנה שלו יעשה את המאמץ שלו.

מיקי מירו: אני עיתונאי, אני לא בא להיות מחנך, אבל אם אני יכול להימנע מזה אז מה איכפת לי.

מיקי מירו: זה לא יקלקל את היצירה.

מיקי מירו: הרגולציה צריכה להיות אצל כל אחד שמתעסק בזה.

מיקי מירו: זה דבר קשה מאוד לביצוע.

מיקי מירו: זה הכל עניין של שכנוע.

מיקי מירו: הקריאה שצריכה לבוא היא קריאה וולונטרית.

מיקי מירו: יכול להיות שהיא צריכה לבוא מהרשות, יכול להיות שהיא צריכה לבוא מאיתנו.

מיקי מירו: אני ניסיתי לפני 5,6 שנים לגייס כזאת שותפות, לא כל כך הצליח לי.

מיקי מירו: אני מקווה שבסופו של דבר זאת הזדמנות לגייס סביבנו אנשים.

מיקי מירו: הוויכוח היחיד שהיה לי זה עם שלי יחימוביץ, שאמרה שזה בסדר לעשן סמים "קלים".

מיקי מירו: אצלי היו מסרים הפוכים, כי זאת תפיסת עולמי.

מיקי מירו: נכון להיום, ברשת ב' אין אנשים שחושבים ורואים לנכון להעביר מסר של צריכת סמים.

מיקי מירו: אני מקווה שהמסר הזה יתפשט, כי זאת אמונתי כבר הרבה שנים.

עינת וייצמן: לנו אין בכלל דילמה של תקשורת וחינוך, כי זה אנחנו.

איוב קרא: אולי אתם אלה שצריכים ליזום את מה שמר מירו אמר.

עינת וייצמן: אנחנו לא רק צריכים, אנחנו גם עושים את זה.

עינת וייצמן: יש לנו רשימה לא קצרה של תוכניות שאנחנו אמורים לשדר במהלך שבוע המאבק בסמים.

עינת וייצמן: אנחנו הפקנו - כשנתנו לנו את הכסף - דרמות לנוער, תוכניות חינוך מבוגרים, סרטים דוקומנטריים.

עינת וייצמן: עשינו כל דבר שקשור בהסברה, לא ברמה של פרסומות או תשדירים.

עינת וייצמן: אין לנו שום בעיה עם העניין הזה של החינוך, אנחנו חושבים שזה תחום שצריך מבחינה ציבורית להירתם אליו.

עינת וייצמן: אנחנו מקווים שאתם חושבים כמונו.

עינת וייצמן: עליזה עושה תוכניות בתחום הזה לציבור הערבי.

עינת וייצמן: אנחנו מנסים להגיע לכל מיני ציבורים.

מיה גרסון: אנחנו לא מפיקים תוכניות שקשורות לסמים, אבל אנחנו מפקחים עליהן.

מיה גרסון: הפיקוח שלנו הוא תמיד בדיעבד, אף פעם לא לפני.

יצחק הרצוג: יש תלונות?

מיה גרסון: עמדת המועצה היא נגד שימוש בסמים, לרבות "קלים", בעיקר כשהדבר מופנה לבני נוער.

מיה גרסון: בזמנו היתה לנו תוכנית בערוץ ביפ, שהתייחסה לשימוש בסמים.

מיה גרסון: המועצה פירסמה גילוי דעת חריף מאוד.

מיה גרסון: בסופו של דבר ביטלנו את ההכרה שלנו בערוץ לבני נוער, כאשר המשמעות היא שהוא מפסיק לקבל תקציבים שמופנים להפקות מקור לילדים ונוער.

מיה גרסון: ערוץ ביפ מוגדר היום כערוץ למבוגרים.

מיה גרסון: במידה וחברות הכבלים עוברות על תקנות המועצה שאוסרות עידוד לשימוש בסמים, אנחנו מטילים עליהן סנקציות.

מיה גרסון: חוק סיווג וסימון שהתקבל לאחרונה בכנסת, קובע את המדרג של 8,14 ו-18.

מיה גרסון: גם על זה המועצה מפקחת.

אביבית ברקאי: הגיע אלינו איזה שהוא עיתון מקומי שכתוב בו איפה אפשר להשיג את הסמים.

אביבית ברקאי: זה כבר לא מסר סמוי, זה ממש שידול לקנות סמים.

רומן ברונפמן: הגשתם תלונה?

אביבית ברקאי: הגשנו תלונה.

אביבית ברקאי: שלחנו מכתב לממונה על הגנת הצרכן.

אביבית ברקאי: התשובה שלו היתה שזה לא נכלל בגדר פרסומת, כלומר שאין מה לעשות עם זה.

אביבית ברקאי: הגשנו גם תלונה למשטרה .

אביבית ברקאי: עוד לא קיבלנו תגובה.

שמאי גולן: אנחנו התלוננו לא פעם על העיתונים האלה.

ענבל גבריאלי: יש הרבה מאוד עיתונים כאלה.

אביבית ברקאי: "תנובה" שיווקה מוצר חדש בשם "יופלי סטלן", שזה מונח בסמים.

אביבית ברקאי: אני מניחה שמי שבקי במילון המונחים יודע למה זה מיועד או מה זה אומר.

אביבית ברקאי: ברגע ש"תנובה" מפיצה כזה מוצר זה אומר משהו.

אביבית ברקאי: גם הכותרת שפורסמה בעיתון לגבי המעדן יכולה היתה להיראות אחרת.

אביבית ברקאי: בכותרת היה כתוב כך: "מעדן לילדים עם שם מסומם".

אביבית ברקאי: התגובה של "תנובה" היתה שצריך לדבר עם קהל היעד בשפה שלו.

אביבית ברקאי: זה לא מקובל על המועצה לשלום הילד.

אביבית ברקאי: צריך לשים לב לכך שבהרבה מאוד חנויות וקניונים מוכרים כלים לשימוש בסמים.

אביבית ברקאי: אני מניחה שמי שלא יודע חושב שזה אגרטל או איזה שהוא כלי לקישוט.

אביבית ברקאי: אני יודעת לפחות על קניון אחד שמנהל הקניון הסב את תשומת לב החנויות ואסר עליהן למכור כלים כאלה.

איוב קרא: אני הגשתי הצעת חוק שאוסרת את זה.

אביבית ברקאי: בפועל זה עדיין נמכר.

רומן ברונפמן: המסרים הכפולים משקפים במובן מסויים את המציאות.

רומן ברונפמן: שמענו את חבר הכנסת אורי אריאל, שאמר שהתקשורת משקפת את המציאות.

רומן ברונפמן: אולי הגיע הזמן שנסתכל על השימוש בסמים בצורה דיפרנציאלית.

רומן ברונפמן: המנטרה של לומר שאין סמים קלים ואין סמים כבדים הופרחה פה בישיבה.

רומן ברונפמן: נכון שאמרו קלים במרכאות, אבל חיים אמר סמים כבדים ללא מרכאות.

רומן ברונפמן: אלה העובדות.

רומן ברונפמן: המציאות משתנית מיום ליום.

רומן ברונפמן: התפיסה הציבורית התקשורתית הבינלאומית והישראלית כאחת מבדילה בין שורה ארוכה של סמים שהם שונים זה מזה.

רומן ברונפמן: העניין הוא עניין נורמטיבי, לא רגולטיבי.

רומן ברונפמן: אתה יכול לטפל בכותרת הזאת, אבל תיקח בחשבון שחלק ממאזיניך יסיקו מסקנה שונה, כפי שאני הסקתי מהנחיות היועץ המשפטי.

רומן ברונפמן: אני לא חושב שתהיה פרשנות חד-משמעית לגבי אם זאת החמרה או הקלה, כי במקרה מסויים זה הקלה, במקרה אחר זה החמרה.

רומן ברונפמן: זאת המסקנה שהעיתון לקח ופרסם אותה.

יצחק הרצוג: זאת גישה מודרנית ויותר מעשית.

רומן ברונפמן: אני בעד ההנחיות האלו.

דפנה ביינול: זה לא בא ממקום של הכבדה או החמרה.

רומן ברונפמן: ההנחייה ניתנת לפרשנות.

רומן ברונפמן: הציבור לא רואה אותה באותה צורה.

רומן ברונפמן: התקשורת לא רואה את זה כך, כי היא מתרגמת את ההנחייה הזאת למקרה פרטני.

רומן ברונפמן: הנחייה היא לא תאוריה, אלא איך לפעול במקרה X,Y,Z.

רומן ברונפמן: במקרה של X זאת תהיה הקלה, במקרה של Y זאת תהיה הכבדה.

רומן ברונפמן: אם אנחנו רוצים להמשיך במדיניות האחידה הזאת, אנחנו צריכים לקחת אחריות על עצמנו ולהגיד שהיא נכשלה.

רומן ברונפמן: כאשר ראש הממשלה אמר שדין נצרים כדין תל-אביב היו כאלה שחשבו שזה חיזק את נצרים, היו כאלה שחשבו שזה החליש את תל-אביב.

רומן ברונפמן: כאשר אנחנו אומרים שהנזק של מריחואנה ושל הרואין הוא אותו נזק, יש כאלה שחושבים שזה מחזק את משתמשי המריחואנה, יש כאלה שחושבים שזה מחליש את ההרואין.

רומן ברונפמן: אני שייך לאלה שחושבים שזה מחליש את ההרואין.

רומן ברונפמן: אני מזמין את כל הארגונים לדיון רציני בנושא: "מסרים כפולים מול מסר אחיד נכון".

רשף חן: יש בעיה במסר ובהסברת הנושא.

רשף חן: כולנו מניחים שאם המסר יהיה יחיד הוא גם יצליח, ושלא צריך לדבר על תוכן המסר כדי לעסוק בשאלה אם המסר הזה הוא אמין.

רשף חן: ההנחה הזאת היא הבעיה.

רשף חן: אנחנו חיים בעולם מודרני בו הציבור חשוף לאינפורמציה.

רשף חן: הסרטים שאנחנו מראים בערוץ 1 אלה לא הסרטים היחידים שהציבור רואה.

רשף חן: משטרת מחשבות לא עובדת ולא צריכה לעבוד בחברה שלנו.

רשף חן: כדי שמסר יעבוד הוא צריך שיהיו לו כמה פרמטרים שיגרמו לציבור להאמין בו.

רשף חן: בראש וראשונה המסר צריך להיות אמיתי.

רשף חן: אם אתה בא לציבור עם מסר, שכל בר דעת יודע שהוא קשקוש, אתה מראש שללת את האמינות שלך.

רשף חן: אני ספציפית מדבר על הסיפור הזה של אין סמים קלים.

רשף חן: אף אחד מאיתנו לא חושב שחשיש והרואין זה אותו דבר.

רשף חן: אם אנחנו באים עם מסר ואומרים לו שהחשיש וההרואין הם אותו דבר, אז מראש לא יקשיבו לנו יותר, לא יאמינו לנו.

רשף חן: כשמישהו אומר שאין סמים קלים אז זה מה שהוא אומר.

רשף חן: זאת טעות קשה בהסברה.

רשף חן: מסר צריך להיות מבוסס.

רשף חן: ההשפעה של הרואין היא השפעה ברורה, היא מבוססת.

רשף חן: זה מסר שכל אחד יכול להעביר בקלות לכל בר דעת.

רשף חן: לעומת זאת, ההשפעה לגבי חשיש ומריחואנה היא לא ברורה כל כך.

רשף חן: יש כאלה שחושבים שאין נזק, יש כאלה שחושבים שיש נזק מסויים.

רשף חן: המסר חייב להתאים למסרים אחרים שאנחנו הולכים איתם.

רשף חן: ברגע שיש לך חברה שמאפשרת לציבור שלה להיכנס לסופרמרקט ולקנות וודקה, שהיא לא פחות מזיקה, שהיא לא פחות ממסטלת, שהיא לא פחות משפיעה על הנהיגה מאשר המריחואנה, המסר שלך לציבור הוא לא אמין ומאוד מבלבל.

רשף חן: ברגע שאנחנו באים עם מסר כזה ,אנחנו לא יכולים להתפלא שהמסר הזה מבלבל את הציבור ושהציבור לא קונה אותו.

רשף חן: יש שאלה של לגיטימיות.

רשף חן: יש גישה אחת שאומרת שנמתח את הקו לפני הגבול האמיתי, כלומר נגדיר את הסמים הקלים כסמים קשים, כדי לנהל את המאבק שם וכדי שיהיה ברור שההרואין הוא כל כך רחוק בתוך שטח האוייב שזה מחוץ לתחום.

רשף חן: זאת גישה אחת.

רשף חן: לגישה הזאת יש מחיר חמור של אמינות.

רשף חן: כאשר אתה מנהל את המלחמה בצורה כזאת אתה נאלץ לבוא עם מסר פחות משכנע, פחות אמין.

רשף חן: יכול להיות שגישה יותר נכונה היתה אם היינו מותחים את הקו במקום שאנחנו חושבים שהקו צריך להיות, כך שתהיה אבחנה בין סמים קלים לסמים קשים, אבחנה בין צבא לאזרחות.

רשף חן: יש לנו כאן איזון בין אינטרס של פרט לאינטרס של כלל.

רשף חן: בואו נניח שאנחנו מקבלים את התזה שאומרת שאנחנו רוצים לנהל את הקרב שלנו על החשיש.

רשף חן: השאלה מה אנחנו עושים לגבי אותו פרט כשאנחנו תופסים אותו.

ענבל גבריאלי: איזה אינטרס של הפרט?

ענבל גבריאלי: זה מנוגד לחוק.

רשף חן: כשזה מנוגד לחוק אנחנו מענישים.

רשף חן: השאלה היא אם זה ממשיך להיות אינטרס לגיטימי להרוס לו את החיים.

רשף חן: הוזכרה פה מדיניות הצבא.

רשף חן: אם יש מצב של מישהו בן 18 שעישן חשיש ביום שישי בערב, תפסו אותו ביום ראשון.

רשף חן: .

רשף חן: אני עושה אבחנה מאוד ברורה בין מי שהיה תחת השפעת סמים בזמן השירות הצבאי למישהו שעשה את זה בבית ואחרי זה תפסו אותו.

רשף חן: שניהם עבריינים על פי החוק הישראלי.

רשף חן: האם נכון לשלול ממנו להיות עורך דין כל חייו כי יש לו הרשעה פלילית?

רשף חן: צריך לעשות את האבחנה בעניין הזה.

רשף חן: צריך לעשות אבחנה בין ענישה לבין הרס חיים .

רשף חן: נכונה הגישה של היועץ המשפטי לממשלה, שכרגע הולך לפי החוק הקיים, שאומר שצריך שתהיה מדיניות אכיפה אחידה שהציבור יוכל לחיות איתה.

ענבל גבריאלי: המספר שמופיע פה הוא 300,000.

ענבל גבריאלי: המספרים הם הרבה יותר גדולים מאלה.

ענבל גבריאלי: חבר הכנסת ברונפמן אמר שאם נגיד שחשיש והרואין הם אותו דבר זה יחזק את זה ויחליש את ההוא.

ענבל גבריאלי: אף אחד מאיתנו לא אידיוט, אף אחד מאיתנו לא חושב שההשפעה של הרואין היא אותה השפעה כמו של חשיש או מריחואנה.

רשף חן: מה פירוש האמירה "אין סמים קלים"?

איתן גורניק: תבוא ותראה את נפגעי החשיש.

יצחק הרצוג: חבר הכנסת רשף חן, תשב איתם.

יצחק הרצוג: צריך להבין את המשמעות לפני שמתווכחים.

ענבל גבריאלי: קראתי על ההשפעות לטווח הקצר ולטווח הארוך של חשיש ומריחואנה.

ענבל גבריאלי: אני יכולה לומר שראיתי אנשים שאחרי שהם הסניפו הם המשיכו את סדר יומם באין מפריע.

ענבל גבריאלי: מאידך, ראיתי אנשים שעישנו גראס ועלו על רכב ועשו תאונה.

ענבל גבריאלי: אין אמירה שזה בדיוק אותו דבר, אלא יש אמירה ששניהם ממכרים, ששניהם מסוכנים.

ענבל גבריאלי: כאן המחאה לגבי האבחנה בין סמים קשים לסמים "קלים".

ענבל גבריאלי: מה שאנחנו צריכים לשאול את עצמנו זה אם אנחנו רוצים ליישר את הקו על פי מה שקורה היום בחברה.

ענבל גבריאלי: אנחנו מדברים כאן בעיקר על נוער.

ענבל גבריאלי: אומרת ד"ר סוזי בן-ברוך, שהיא ראש מדור נוער, שהיכן שמניחים את היד מוצאים סמים.

ענבל גבריאלי: כרגע, למרות שיש ירידה מאוד רצינית בגיל משתמשי הסמים, ילדים בני 8,9,10 משתמשים בסמים שאתם מעדיפים לקרוא להם "קלים".

ענבל גבריאלי: השאלה אם רוצים ליישר את הקו על פי מה שקיים בחברה, ולומר שזה קיים בשכבות גיל נמוכות, שזה קיים בתפוצה מאוד רחבה.

ענבל גבריאלי: בוא נמקד את הפעילות שלנו, את המלחמה שלנו בהרואין, בקוקאין, בקראק.

רומן ברונפמן: זאת דילמה אמיתית.

ענבל גבריאלי: אתמול היה כאן צוות צילום של ערוץ 3 שעבר בין חברי הכנסת ושאל אם הם יודעים מה זה "סילביה", מה זה "פופרס", מה זה "ליקויד אנרג'י".

ענבל גבריאלי: לשמחתי, או שלא – זה בטח לא מעיד על מה שאני מכניסה לגופי – הייתי היחידה שידעתי.

ענבל גבריאלי: זאת התוצאה של קלות הראש ביחס לגבי הגראס והמריחואנה.

ענבל גבריאלי: היום בכל פיצוציה, בעיקר באזור המרכז, אפשר למצוא את כל הדברים האלה.

ענבל גבריאלי: מדובר בסמים לכל דבר.

ענבל גבריאלי: לא מדובר בכלי עישון, אלא בסמים.

ענבל גבריאלי: התקשורת אמורה לדווח מה, מי ואיך.

ענבל גבריאלי: לא פעם אני, אם זה במסגרת הוועדה הזאת או אם במסגרת ועדות אחרות, צעקתי מה פתאום מדווחים על כך ששחקן כדורגל, זמר או שחקן נתפס שהוא עישן סמים.

ענבל גבריאלי: צריך לזכור שיש קבוצות גדולות מאוד באוכלוסייה, בעיקר ילדים ונוער, שמעריצים את אותם אנשים והם מהווים בשבילם מקור לחיקוי.

ענבל גבריאלי: היינו רוצים שהתקשורת תעזור לנו לחנך.

ענבל גבריאלי: אני לא בטוחה שזה יכול לקרות, כי הsay של בית המשפט העליון לגבי חופש הביטוי אל מול אינטרסים אחרים הוא מאוד ברור.

ענבל גבריאלי: לצערי הרב, ידו של חופש הביטוי נמצאת על העליונה שלא בצדק.

ענבל גבריאלי: נראה לי שכדאי לנו למקד את ההחלטות שלנו, את האמירות שלנו ואת הפעילות שלנו בדברים שאנחנו יותר יכולים להשקיע בהם, כמו הדוגמה של "יופלה סטלן", כי גם בפרסומות אחרות אנחנו שומעים את המילים "סוטול", "ג'אננה", שזה הז'רגון של המשתמשים בסמים.

ענבל גבריאלי: הבעיה היא בפרסומות, בתוכניות הטלוויזיה.

ענבל גבריאלי: בין 7 ל-9 בערב היתה איזו שהיא הפקת מקור בטלוויזיה אני יושבת עם אחותי הקטנה, שהיא בסך הכל בת 9 וחצי, ואני רואה שמעשנים גראס על המסך.

ענבל גבריאלי: אני מעשנת סיגריות.

ענבל גבריאלי: היא שאלה אותי למה הסיגריה שלהם כל כך מוזרה.

ענבל גבריאלי: מצאתי הסבר שהיא לא קנתה, אבל לפחות ניסיתי.

ענבל גבריאלי: פה הבעיה העיקרית.

אורי אריאל: אני מסכים עם מה שאמר מיקי מירו ואחרים.

אורי אריאל: אפשר לחוקק משהו כדי להקטין את האפשרויות, כולל מה רואים ואיזה גילאים.

אורי אריאל: יש לנו הבנה גדולה עם התקשורת.

אורי אריאל: אפשר להגיע להבנה שזה לא נכון לעשות וראוי לשפר את המצב.

אורי אריאל: אני לא חושב שצריך שזה יהיה בחקיקה או בהוראה.

אורי אריאל: זה מצריך עבודה מאוד מסודרת של מעבר בין עורכי העיתונים.

אורי אריאל: אני מעריך שמי שראה את האנשים ששוכבים בבית לוינשטיין אחרי תאונות דרכים מבין יותר טוב מה זה.

אורי אריאל: אם יש חברה שמשתמשת במושגים האלה כדי להגביר את הקנייה של המוצרים שלה, אז צריך להוריד לה את המכירות.

אורי אריאל: החברות האלו יודעות להעריך את הכוח הזה.

אורי אריאל: מדובר בשוק מסחרי.

חנה דולב: השאלה היא איפה נקבע את הקו.

חנה דולב: דיברו כל מיני אנשים שאמרו שמכיוון שזאת המציאות אז צריך להזיז את הקו.

חנה דולב: המסר הלא ברור הזה מאוד מקשה עלינו בתוכניות.

חנה דולב: לעצור את הכל אי אפשר.

חנה דולב: לצרכנים יש כוח גדול שאנחנו לא מפעילים אותו.

חנה דולב: אף ילד ואף אחד לא מתחיל בהרואין.

חנה דולב: אם קהל היעד שלנו הוא הצעירים, אז על מה נדבר איתם?

חנה דולב: על החשיש?

חנה דולב: הם יודעים להבדיל יפה מאוד בין טריפים, אקסטזי.

חנה דולב: הם יודעים שאם הם ייסעו לתיאלנד אז על רבע גרם הם ישבו במאסר.

חנה דולב: המערכת היום עובדת עם המשטרה.

חנה דולב: הסם הוא מתעתע, לא על כולם הוא משפיע אותו דבר.

חנה דולב: אמינות מאוד חשובה.

חנה דולב: אם כל המערכות מסביב יעזרו, אז אפשר יהיה לעשות משהו.

רבקה לונדק: המורים נותנים לגיטימציה לשימוש בסמים על ידי זה שהמערכת יותר מידי נוקשה.

רבקה לונדק: אני נמצאת במגמת תאטרון.

רבקה לונדק: אומרים לנו שנעשה על הבמה מה שבראש שלנו.

רבקה לונדק: אנחנו יכולים לעשן סיגריות , לדבר במילים גסות, כי אנחנו במגמת תאטרון ומותר לנו הכל.

איוב קרא: אין מושג שנקרא "סמים קלים וסמים קשים".

איוב קרא: מי שחושב שיש סמים קלים, שילך ללמוד מה זה סמים קלים כדי להבין את המשמעות של זה.

איוב קרא: הסמים מזיקים לכולם, הם מהווים אבן נגף לחברה בריאה.

רשף חן: אם תמשיך כך תראה שהמסר שלך לא אמין.

איוב קרא: כשתלמד את זה תחשוב כמוני.

איוב קרא: אלה שחושבים שיש סמים קלים, שילכו לרשות הלאומית למלחמה בסמים.

איוב קרא: אחרי שהם יבקרו שם, הם יחזרו אלי ואני אשמח לקיים דיון על הסוגייה אם תהיה מחלוקת.

איוב קרא: אנחנו פונים לתקשורת בישראל ומבקשים להירתם למלחמה יחד איתנו במסרים הכפולים היוצאים ופוגעים בנוער.

איוב קרא: אנחנו פונים ליועץ המשפטי לממשלה על מנת שיעביר לנו את ההנחיות הברורות, זאת בשל הפירסומים והמסרים הכפולים שהיו בחודשים האחרונים.

איוב קרא: אנחנו נקיים דיון המשך עם מועצת הצרכנות ועם התקשורת בסוגייה כיצד להירתם למלחמה סביב העניין הזה.

איוב קרא: אני בדעה שהתקשורת היא גורם מרכזי.

איוב קרא: זה לא רק עניין של אכיפה.

איוב קרא: מי שחושב שזה עניין של אכיפה בלבד לא מבין את המשמעות של המלחמה הזאת.

איוב קרא: הסברה ומניעה הן הגורם המרכזי כדי למגר את התופעה הזאת.

איוב קרא: אני מקווה שהתקשורת תבין שהיא חלק מהחברה בישראל.

איוב קרא: זה יכול לקרות אצל כל אחד.

איוב קרא: אנחנו מצווים כולנו להתייצב יחד כדי למגר או למזער את התופעה הזאת בקרבנו.