ועדת הפנים ואיכות הסביבה, כנסת 16, פרוטוקול מספר 97, 2003-12-01 11:00

יורי שטרן: הצעת חוק שמירת הסביבה החופית, התשס"ג-2003.

יורי שטרן: אנחנו מנסים לאתר ולהגדיר את הסוגיות השנויות במחלוקת.

יורי שטרן: בראש וראשונה נדון בעניינים הפרקטיים, כאשר את הנושא האידאולוגי נשאיר לדיון המסכם.

זוהר לביא: בדיון הקודם העליתי לגבי סעיף 3 את הנושא של מערכות תשתית שמשרתות את הפעולה או הבנייה בתוך ה-300 מטר.

זוהר לביא: נאמר כאן שבנוסח הזה זה יכול להיות בפנים.

יורי שטרן: אמרתי שתבדוק את הנוסח, כדי שלא נגיד רק אתר בנייה, אלא שגם הלוגיסטיקה שמתחייבת מתוך הפרוייקט תהיה בתוך.

זוהר לביא: לדיון הבא אני אגיש נוסח פרטני.

יורי שטרן: אתמול היה לוועדת הפנים יחד עם ועדת החינוך, התרבות והספורט סיור בתל-אביב, שהוקדש לנושא של שמירה על אתרים.

יורי שטרן: דן קייזר טען שיש אי התאמות בין חוק התכנון והבנייה לחוק החופים.

יורי שטרן: אנחנו נצטרך לראות איפה אי ההתאמות האלו.

יורי שטרן: יכול להיות שההערה שלך תתייחס לאותן סוגיות.

יורי שטרן: תראה את החוק בכללותו.

רות רוטנברג: אנחנו בחוק הזה, בשונה מהצעת החוק הפרטית, לא נגענו בחוק התכנון והבנייה.

רות רוטנברג: האמור פה לא צריך להתערב בשיקולים של גורמי תכנון.

יורי שטרן: זה יכול להיות נכון, אבל זה יכול גם ליצור בעיות.

יורי שטרן: אני חושב שהמטרה של החוק הזה היא להגביר או לכוון תכנון.

יורי שטרן: אנחנו צריכים לראות אם אין סתירות בולטות.

יורי שטרן: אני בעד להקדיש לזה דיון נוסף, כדי לשמוע את הטיעונים של אלה שאומרים שחייבים להכניס שינויים.

רות רוטנברג: סעיף 5 סייג.

רות רוטנברג: הוראות סעיפים 3 ו-4 לא יחולו לגבי כל אחד מאלה: (1) נמל; (2) תחנת כוח המקוררת במי ים שמיקומה ליד חוף הים חיוני והמיתקנים הנלווים אליכן, וכן מיתקן להתפלת מים; (3) קווי צינורות להולכה של גז טבעי ושל גז טבעי נוזלי, כמשמעותם בחוק משק הגז הטבעי, התשס"ג-2002, ומיתקני הטיפול בהם; (4) צנרת להולכה של מים וביוב, ותחנת שאיבה המשרתת אותה; (5) דיג לפי פקודת הדיג, 1937; (6) פעילות, אזורים או מיתקנים אחרים שקבע השר בצו, בהתייעצות עם שר הפנים ובאישור ועדת הפנים ואיכות הסביבה של הכנסת ; ואולם באישור ובביצוע תכנית החלה באזורים או לגבי מיתקנים כאמור בסעיף זה ובביצוע פעילות כאמור בו יינקטו כל האמצעים הסבירים הדרושים כדי למנוע או לצמצם פגיעה בסביה החופית, כדי לשקמה וכדי להשיב את המצב לקדמותו, במידת האפשר.

יורי שטרן: למה אנחנו אומרים שלגבי המתקנים האלה החוק לא חל, כאשר אפשר לראות אותם באותה מידה כפרוייקטים נחוצים?

יורי שטרן: הם צריכים להיות מותאמים לפי ההגדרות שלנו.

רות רוטנברג: חלק מזה אלה אילוצים אמיתיים בשטח וחלק מזה זה לחצים.

רות רוטנברג: החוק הזה הוא תוצאה של פשרות.

רות רוטנברג: ברור מאליו שלא יגידו שעל פעילות של דייג צריך היתרים ורשיונות.

רות רוטנברג: יכולות להיות פעילויות שכרגע אנחנו לא חוזים ושראוי להגיד שהחוק לא יחול עליהן.

רות רוטנברג: צריך לעשות פעולות שהן פעולות שנובעות מאישור, מרשיון או מהיתר באופן שלא ייפגע בחוף.

רות רוטנברג: השארנו כתוצאה מפשרה את הסייפא, שזה בעצם סייג לסייג.

יורי שטרן: מה המנגנון של הבטחת ביצוע?

יורי שטרן: האם יש מנגנון של רישוי שייבנה בהתאם לדרישות החוק, או שאנחנו צריכים ליצור מנגנון נפרד שיטפל בנושאים שחורגים ממסגרת החוק?

רות רוטנברג: על ההוראה הזאת לא חלה הוראה עונשית גם מצד האופי שלה וגם מצד הצורה שהיא הוספה.

רות רוטנברג: במצב הקיים האכיפה יכולה להיות רק על ידי הציבור ומערכת בתי המשפט.

יורי שטרן: לגבי הנושאים הצבאיים אני מבין את הצורך בהפרדת המסגרות.

יורי שטרן: בשאר הפרוייקטים שהם אזרחים.

יורי שטרן: .

רות רוטנברג: למה?

רות רוטנברג: מה עם נמל?

רות רוטנברג: אי אפשר לשלול את ההיגיון שאומר שיש תחום נמל שנעשות בו פעולות מסויימות, שנעשים בו שינויים.

יורי שטרן: יכול להיות אתר אחר מבחינת טיב והיקף המגבלות.

יורי שטרן: בכל מה שנוגע לאכיפה ולענישה הכל צריך להיות אחיד.

רות רוטנברג: אז צריך להחיל את סעיף 4.

רות רוטנברג: זאת לא ההצעה שמונחת לפנינו.

יהודה היימלך: סעיף 5 לא בא להקל על הנמלים.

יהודה היימלך: סעיף 3(1) ו(2) קובעים לרשויות התכנוניות איך להתייחס לפרוייקט שמובא בפניהם כאשר יש לו זיקה מסויימת לחוף, או כאשר הוא נעשה לתועלת הציבור .

יהודה היימלך: בא החוק ואומר שנמלים או מתקני תשתית שצמודים לים הם חלק מהים.

יהודה היימלך: נותר כאן הסייפה של סעיף 5, שאומר שכל ביצוע של תוכנית מחייב אישור ואכיפה של המשרד לאיכות הסביבה.

יהודה היימלך: אנחנו עושים הרבה פעילויות בים, ברמה של חפירה תחזוקתית או פעולות שנעשות לשיקום הרציפים.

יהודה היימלך: כל הפעולות האלו נעשות באישור משרד לאיכות הסביבה.

יהודה היימלך: זה נעשה ללא כל בעיה.

יורי שטרן: למה שזה לא יופיע תחת הכותרת של אותם פרוייקטים נחוצים על חוף הים?

יורי שטרן: איפה ההבדלים?

זוהר לביא: ישנן תקנות תסקיר השפעה על הסביבה.

זוהר לביא: סעיף 49 בחוק התכנון והבנייה קובע שכל הקמת תחנת כוח חדשה מחייב תוכנית מתאר ארצית.

זוהר לביא: בתוך תוכנית המתאר יש סעיפים שנובעים מהוראות התסקיר.

זוהר לביא: בתוך הוראות התוכנית נכנסים סעיפים של עשה ואל תעשה.

זוהר לביא: על כל תחנת כוח יש מערך ניטור שלם שבודק את התחנה אחרי שהיא הוקמה.

יורי שטרן: בגדול זה נכון גם לגבי כל פרוייקט של בנייה למגורים.

יורי שטרן: יש לך היום מערכת מסויימת שבודקת כל פרוייקט מבחינה סביבתית, שכוללת אישורים, התייחסויות.

יורי שטרן: המטרה של החוק היא לאחד את כל המערכות, ליצור התייחסות אחידה לכל מה שיתרחש בחוף הים, כאשר כל מה שכבר בנוי יוצא מזה.

יורי שטרן: אם מדברים על צינור גז חדש, על צינור ביוב חדש או על נמל חדש, למה שהם לא יהיו כפופים לחוק כולו?

יורי שטרן: יש 3 תנאים רלוונטיים לגבי כל פרוייקט תשתיתי שמוזכר פה בנפרד.

זוהר לביא: ישנה לקונה במקום הזה.

זוהר לביא: ברור שאין כוונה שעל כל תחנת כוח שרוצים שתקום בשטחים הפתוחים החוק לא יחול.

זוהר לביא: כוונת המנסח בסעיף 5 לא התכוון לסיטואציה הזאת.

זוהר לביא: בהצעת החוק הפרטית נאמר שכל מתקן תשתית חדש צריך לבחון בתוך מערך קיים, זאת אומרת שאם לא מצאת מקום בתחנת הכוח הקיימת, אז תעשה את זה בצמידות לאתר הקיים, ואם לא מצאת מקום בצמידות לאתר הקיים אז תעשה את זה במקום חדש.

יורי שטרן: למה שלא נחזור אליו?

זוהר לביא: אני לא אתנגד.

חגית אייזנמן-מלכה: משרד התשתיות ביקש להחריג את תשתיות הגז, הדלק והחשמל.

חגית אייזנמן-מלכה: אין טעם בכל מקרה ומקרה לבחון אם התשתית הספציפית עונה על ההגדרה הזאת או לא עונה על ההגדרה הזאת.

חגית אייזנמן-מלכה: אנחנו חושבים שזה מכביד על ההליכים.

יורי שטרן: מטרת החוק היא למנוע כמה שאפשר, לצמצם, למזער.

עמרי שרון: לחסוך את השימוש המיותר בחופים.

יורי שטרן: כל פרוייקט חדש יהיה חייב לעבור איזו שהיא מסננת, שמטרתה למזער את הנזקים.

יורי שטרן: למה זה נכון לגבי מגורים, לגבי בית מלון ולא לגבי תשתיות?

חגית אייזנמן-מלכה: המסננת קיימת בסעיף 5.

יורי שטרן: למה סעיף 5 צריך להיות סעיף נפרד?

חגית אייזנמן-מלכה: כיוון שתשתיות חייבות להיות על החופים.

חמי דורון: אדוני היושב-ראש, אני לא מבין מה קורה פה.

חמי דורון: מדובר בהצעת חוק ממשלתית.

חמי דורון: הממשלה לא יכולה להתנגד להצעת החוק שלה.

חגית אייזנמן-מלכה: כרגע אני מדברת על סעיף 5 בכללותו.

חגית אייזנמן-מלכה: אנחנו תומכים בסעיף 5.

חגית אייזנמן-מלכה: אנחנו חושבים שתשתיות כמו כל התשתיות שמשרד התשתיות מטפל בהן הן תשתיות שחייבות להיות בחופי הים.

יורי שטרן: אם הן חיוניות, אז הן עונות על אותם קריטריונים, הן עומדות באותם התנאים שמוזכרים בסעיף 3.

חגית אייזנמן-מלכה: הדברים אלה נבחנו במסגרת כל התוכניות שעושים בשביל להקים כל תחנה.

חגית אייזנמן-מלכה: כל תחנת כוח עומדת בהמון תנאים.

חגית אייזנמן-מלכה: כנ"ל כל מתקן גז או דלק.

יורי שטרן: למה זה חורג מהמסגרת הכללית וההגדרות הכלליות של החוק?

חגית אייזנמן-מלכה: זה חורג מהטעם שאנחנו אומרים מראש שזה חיוני וזה צריך להיות שם.

יורי שטרן: מי אמר שצינור להולכת גז חייב להיות במרחק של 100 או 300 מטר מהחוף?

יורי שטרן: נמל יכול לצרוך פחות חוף או יותר חוף.

יורי שטרן: הוא יכול להעמיס על חוף הים את כל המחסנים שלו.

יורי שטרן: בעתלית יש דברים שהקימו על חוף הים שלא חייבים להיות שם.

יורי שטרן: למה אנחנו צריכים להתייחס לתשתיות בנפרד, כאשר אין ספק שאיפה שזה חיוני מבחינת המיקום יישאר חיוני גם אם זה לא יוזכר בנפרד?

עמרי שרון: יש פה איזה שהוא מנגנון אבטחה נוסף לגבי העניין של מתקנים שצריכים להיות בחוף הים.

עמרי שרון: אם יש הסתייגות על העניין של בתוך השטח הקיים, ואם לא בשטח הקיים אז בצמוד לשטח הקיים.

עמרי שרון: .

יורי שטרן: אין הסתייגות.

יורי שטרן: זאת היתה הגישה של החוק הפרטי.

יורי שטרן: אני לא יודע למה שללו אותה.

יורי שטרן: היא עושה בחריגות האלו איזה שהוא סדר.

רות רוטנברג: הצעת החוק הממשלתית היא תוצאה של פשרות.

מירי פרנקל-שור: על כל הדברים שקיימים היום, שברור לכולם שזה חיוני שהם יהיו על החוף, אפשר להכניס דרך פיסקה (6) כל מיני דברים אחרים.

מירי פרנקל-שור: אם להשאיר את הסעיף או לא להשאיר את הסעיף זאת צריכה להיות החלטה שלכם, אבל אני מציעה לוועדה להשמיט את פיסקה 6 בסעיף 5, זאת אומרת שאם השר חושב שדבר מסויים הוא חיוני, שתתכבד הממשלה ותגיש תיקון לחוק.

שלמה שהם: ברור שכל המתקנים שאנחנו מדברים עליהם נכנסים למסגרת סעיף 3.

שלמה שהם: איפה תהיה הבעיה?

שלמה שהם: נניח שמחר אפשר להקים תחנת כוח מקוררת במי ים, כאשר כבר אישרתי תחנת כוח אחרת שהיא לא מקוררת במי ים ועולה יותר כסף.

שלמה שהם: הדבר הזה כבר לא ייכנס למסגרת החוק.

שלמה שהם: לא כתוב שזה חל על מה שכבר קיים, כי על מה שכבר קיים לא צריך את הסעיף הזה.

שלמה שהם: מדובר על מה שיקרה מכאן ולהבא.

שלמה שהם: ברור שהעקרונות על מה שיקרה מכאן ולהבא, חוץ מהתוספת שהוספתם, לא יחולו.

רות רוטנברג: כתוב שמיקומם חיוני בחוף הים.

רות רוטנברג: זה לא סתם תחנה מקוררת, אלא תחנה שמיקומה הוא חיוני.

יורי שטרן: זה נכון שכשמגישים תוכניות לתחנת כוח חדשה עושים את התסקיר של ההשפעות הסביבתיות, אבל זה לא נבדק מול האלטרנטיבות שלא על חוף הים.

יורי שטרן: אנחנו רוצים שלגבי כל תכנון שמתייחס לחוף הים תהיה ראייה אחידה.

שלמה שהם: לגבי תחנת כוח כתוב שמיקומה בחוף הים חיוני.

שלמה שהם: למה זה לא כתוב לגבי צנרת מים?

שלמה שהם: אם זה חיוני לגבי כולם, שיהיה חיוני לגבי כולם.

גבי גולן: גם היום כשמגיעה תוכנית להולכת גז או תוכנית לבניית כל מתקן תשתיתי על חוף הים מוטלים סייגים מאוד חריפים.

גבי גולן: הנושא נבדק על סמך הצורך למקם אותו שם ולא במקום אחר.

גבי גולן: הסעיף שמדבר לגבי הנחיצות של אותם מתקנים על חוף הים הוא סעיף 3.

גבי גולן: הוסף סעיף 5, כדי לא ליצור מצב של עימות משפטי במקרים שבהם יהיה ויכוח אם המיקום הוא עד כדי כך חיוני.

גבי גולן: לפעמים המחיר הכלכלי או המחיר הסביבתי האלטרנטיבי למיקום שלא על חוף הים יכול להיות גדול.

גבי גולן: פה מגיעים מוסדות התכנון שדנים, עם כל הסייגים והמגבלות של תוכניות המתאר, ומקבלים החלטה.

יורי שטרן: אתה אומר שמראש קובעים מה חיוני ואז כל היתר מיותר.

יורי שטרן: כל החוף זה כך וכך עשרות קילומטרים.

יורי שטרן: אני הייתי מכניס את כל המתקנים למסגרת שבה צריכים להוכיח שזה חיוני.

יורי שטרן: גם בית מלון יכול לטעון את אותה טענה.

יורי שטרן: אתה צריך לבדוק אותו מול נזקים סביבתיים במקום אחר.

יורי שטרן: אני חושב שבזה שמחריגים את התשתיות משאר האתרים ומשאר המתקנים אנחנו פותחים איזה שהוא פתח שיסבך אותנו יותר מאשר יקל.

יורי שטרן: אנחנו מצד אחד בונים איזה שהוא מערך אחיד, ומצד שני רוצים להוציא מהכלל דברים מסויימים.

יורי שטרן: אני הייתי משאיר את הצבא, כאשר את כל השאר מכניס לסעיף 3.

רות רוטנברג: הצבא נמצא בסעיף אחר.

יורי שטרן: כדאי לנו להתחיל לחשוב בכל המערכות על חוף הים כמשאב שהולך ונגמר, ולגבי כל דבר שאנחנו רוצים להעמיד עליו לחפש אלטרנטיבה אחרת.

גבי גולן: ההחלטה שלכם צריכה להיות לגבי המסגרת שבה יוכרע הנושא - מוסדות התכנון, שזאת קבוצה מקצועית שיושבת, דנה ומחליטה, או בבתי משפט ששם זה לוקח הרבה זמן.

רות רוטנברג: אתה מביא את זה לבתי המשפט.

יורי שטרן: בהצעת החוק הפרטית נכתב כך: "מוסד התכנון לא ימליץ ולא יחליט על הפקדת תוכנית ולא יפקיד ולא יאשר תוכנית שעניינה הקמת תשתית, אלא בשטחם של מפעלי תשתית קיימים, וכאשר הדבר אינו סביר בנסיבות העניין בצמוד אליהם, אם מצא מוסד התכנון כי ביצוען של שתי האפשרויות האמורות אינו סביר בנסיבות העניין, לאחר שהוועדה לענייני החופים אישרה ונימקה זאת.

יורי שטרן: בסעיף זה תשתית, לרבות תחנת כוח או מתקנים להתפלת מי ים".

יורי שטרן: מה רע בזה?

רות רוטנברג: זה לא רע, אבל זה לא מתאים להצעה הממשלתית.

רות רוטנברג: זה לא מתאים, כי ההצעה הממשלתית לא מתערבת בהליך התכנון.

מירי פרנקל-שור: הקונספציה של הצעת החוק הפרטית אחרת מהקונספציה של הצעת החוק הממשלתית.

רות רוטנברג: סעיף 3 פונה למוסדות התכנון.

רות רוטנברג: הוא אומר להם שלא תאושר תוכנית המייעדת קרקע.

רות רוטנברג: .

רות רוטנברג: הוא הוא אומר להם לשקול את המיקום, לשקול את תועלת הציבור.

יורי שטרן: מה רע אם נכתוב "תחנת כוח שמיקומה ליד חוף הים חיוני"?

יורי שטרן: יבוא מישהו שיתנגד ויטען שהיא לא חיונית.

יורי שטרן: זה לא חשוב אם זה לפי סעיף 3 או לפי סעיף 5.

יורי שטרן: אני לא רואה שאנחנו מקטינים את היכולת לתבוע במקרים שזה חיוני ונחוץ על ידי זה שאנחנו מחריגים.

יורי שטרן: אנחנו פשוט יוצרים פה יותר תסבוכת ויותר בלאגן איפה שאפשר היה ליצור מבנה אחיד.

אורן סונין: סעיף 5 מכיל בתוכו גם פעילויות וגם תשתיות.

אורן סונין: אם רוצים להוריד תשתיות, אז זה דיון נפרד.

יורי שטרן: סעיף 3 לכל פעולה ולכל מתקן.

דן סתו: סעיף 5 הוא סעיף שמחזק את סעיף 3 ומשלים אותו.

דן סתו: אפשר לבוא ולהגיד שכל מתקן וכל דבר שחיוני להיות בחוף הים מותר, כאשר הויכוח ביחס למה חיוני ולמה לא חיוני יעשה בהמשך.

דן סתו: במוסדות התכנון יתווכחו לגבי מה באמת חיוני ומה לא.

דן סתו: אז ייכנס העניין של בית מלון.

דן סתו: סעיף 3 אומר מתקנים חיוניים.

דן סתו: סעיף 5 נותן דוגמאות ספציפיות מה באמת חיוני שיהיה על שפת הים.

דן סתו: ברור לכולם שנמל חייב להיות על הים.

דן סתו: תחנת כוח מקוררת מים אפשר להרחיק חצי קילומטר מהים.

דן סתו: לגבי קווי צינורות להולכת גז טבעי נוזלי צריך להוסיף את המילים "הקושרים בין המערכת הימית ובין המערכת היבשתית".

דן סתו: אותו דבר לגבי צנרת המים והביוב.

דן סתו: צריך לציין לא סתם מערכות מים וביוב, אלא אותם מרכיבים שחיוני.

דן סתו: .

יורי שטרן: פה אני לא רואה בעיה, כי אדם לא יטען שחיבור בין הקידוח בים ובין המערכת היבשתית הוא חיוני שיהיה.

יורי שטרן: .

דן סתו: אותו דבר לגבי פעילויות של דיג.

דן סתו: התיקונים האלה יוצרים אמות מידה לגבי כל דבר אחר שירצו לבחון אם הוא חיוני או לא.

דן סתו: מה שמופיע בסעיף 5 מחזק את הפרשנות, אם וכאשר היא תהיה לגבי סעיף 3.

דן סתו: הסייפה של הסעיף "כדי לשקמה ולהשיב את המצב לקדמותו במידת האפשר" זאת מכשלה.

דן סתו: לכולנו ברור מה הכוונה.

דן סתו: אם נשארות המילים כפי שהן, יצא שבמקום שבו הסביבה מופרת, במקום שבו יש מפגע קיים בגלל כל מיני סיבות אסור יהיה לשפר את המצב, אלא להחזיר את המצב לקדמותו.

דן סתו: אני מציע שאת הסייפא של הסעיף הזה נשנה.

יורי שטרן: נתקלנו בזה בדיונים קודמים.

רות רוטנברג: לא במובן הזה.

רות רוטנברג: את המילים "להשיב מצב לקדמותו" צריך להשאיר, אבל אפשר לכתוב "לשקמה, או להשאיר את המצב לקדמותו".

דן סתו: אני מציע לכתוב כך: "כדי למנוע או לצמצם פגיעה בסביבה החופית, כדי להשיב את המצב לקדמותו במידה האפשר במקומות שהדבר נחוץ וראוי, ו/או כדי לשקמה, ו/או כדי לשפרה".

רות רוטנברג: תן לי את זה בכתב.

יורי שטרן: אי אפשר שהחוק הזה לא יתן פתרון לבעיות השיקום.

שלמה שהם: צריך שגם השיקום יהיה באותה מסגרת.

יורי שטרן: אולי כדאי להגדיר שיקום בהגדרות.

רות רוטנברג: נחשוב על זה.

יורי שטרן: רציתי לשמוע התייחסות להצעה לא להשאיר סעיף פתוח, כלומר שבצו השר אפשר יהיה להוסיף עוד מתקנים.

טל גיז: ההתייחסות היא בעיקר לסעיף 4.

טל גיז: החוק אוסר פעולות שלא טעונות אישור, רשיון או היתר ומהוות פגיעה בסביבה החופית.

טל גיז: אנחנו לא יכולים לתת את הדעת בעת חקיקת החוק על כל הפעילויות שנעשות בתחום חוף הים.

טל גיז: רצינו איזו יד חופשית.

טל גיז: .

יורי שטרן: היד החופשית היא תיקון החוק.

טל גיז: אולי צריך לתת את הדעת לזה שסעיף 4 מדבר רק על הכשרת פעולות שנעשות על ידי אישור, רשיון והיתר.

טל גיז: יכול להיות שיש פעולות שלא טעונות אישור כזה.

יורי שטרן: בשביל זה יש את הכנסת.

טל גיז: אנחנו רואים ביקורת פרלמנטרית בזה שיש אישור ועדה.

טל גיז: אפשר אולי להכניס איזו שהיא אינדיקציה בתוך הפיסקה הזאת שלא מדובר בסתם פעילות,אזורים או מתקנים, אלא לתת איזה שהם קריטריונים לשר.

מירי פרנקל-שור: חקלאות ימית זה דבר שאתה צריך איזה שהוא היתר.

מירי פרנקל-שור: יש מחלוקת אם חקלאות ימית פוגעת בסביבה.

מירי פרנקל-שור: יש כאלה שטוענים שהיא לא פוגעת בסביבה.

מירי פרנקל-שור: חקלאות ימית יכולה לבוא באותו סעיף סל בהצעת החוק שלכם.

מירי פרנקל-שור: השאלה היא אם לגבי חקלאות ימית לא צריך להיות תיקון בהצעת החוק.

יורי שטרן: כולל דיג.

יורי שטרן: אנחנו כאן פותרים מחובת הוכחה של הנחיצות.

אהוד גלילי: אני חושב שהסעיף הזה מיותר.

אהוד גלילי: אם אנחנו נותנים רשימה של מתקנים שהם חיונים, אז צריך להוסיף עוד הרבה דברים.

אהוד גלילי: זה שלא הוספנו אותם זה לא בסדר.

אהוד גלילי: בנושא של תחנות כוח, למשל, נקבע שהחוף הוא חיוני.

יורי שטרן: בהצעה של התאחדות בתי מלון כתוב:

יורי שטרן: אחרי סעיף משנה 5 יתווסף סעיף משנה (6): בתי מלון ואזורי תיירות כמוגדר בתמ"א 13 ובתמ"א 12.

אהוד גלילי: מסעיף 5 אפשר להבין שמיקומה של תחנת כוח מקוררת במי ים חיוני בחוף הים.

אהוד גלילי: אני אומר שהוא לא חיוני.

יורי שטרן: תסבירו למה זה לא יכול להיות באותו מנגנון שבנו לכל שאר המתקנים או הפעילויות.

יואל הדר: ההצעה הזאת הוצגה בפני הממשלה והתקבלה.

יואל הדר: עמדת הממשלה היא עם הסייג של סעיף 5.

יואל הדר: אנחנו אחראים על יצירת תשתיות.

יואל הדר: אם יהיה מישהו שישכנע את הוועדה שצריך להוסיף עוד איזה משהו, יכול להיות שהוועדה תשתכנע.

יואל הדר: הוועדה היא לא היד הארוכה של הממשלה.

שלמה שהם: אפשר להשתכנע גם להוריד.

יואל הדר: אנחנו סבורים שצריך שתהיה חזקה חלוטה כך שהמתקנים האלה יהיו בסייג הנוכחי, שאם לא כן כל דבר יגרור אותנו לבית המשפט.

יואל הדר: אנחנו יודעים לנהל הרבה קרבות בבתי המשפט.

יואל הדר: אנחנו לא נצליח לקדם דברים.

יואל הדר: המטרה שלנו היא לקדם תשתיות.

יואל הדר: מה שיקרה הוא שאולי תהיה איכות סביבה, אבל איכות חיים לא תהיה פה.

יואל הדר: מה שיקרה הוא שלא נוכל לקדם את התשתיות.

יואל הדר: יש דברים מסויימים שהחוף מקנה יתרון.

מירי פרנקל-שור: יש לך פתרון בחקיקה.

יואל הדר: החקיקה לא צריכה ליצור מסלול ישיר לבית המשפט.

מירי פרנקל-שור: החקיקה קובעת עיקרון.

יואל הדר: על כל עיקרון כל מיני גופים מביאים אותנו לבית המשפט, כי את העיקרון אפשר לפרש לכאן או לכאן.

יורי שטרן: אתה חושב שאותה תביעה של אי נחיצות לגבי תחנות הכוח לא תיתן עילה לתביעות?

יואל הדר: ברגע שיהיה כתוב "נמל" או "תחנת כוח מקוררת במים" לא ילכו לבית המשפט.

אלי מורדוך: הסעיף הזה נועד למתקני תשתית בסיסיים.

אלי מורדוך: צריך לזכור שמתקני תשתית בסיסים כאלה אלה מתקני תשתית שהם אבן הפינה לתעשייה ולמסחר.

יורי שטרן: זה לא אומר שהם לא צריכים להתייחס לחוק.

אלי מורדוך: באה הממשלה ואומרת שיש מתקני תשתית יסודיים שהם לתועלת הציבור והם חיוניים.

אלי מורדוך: זה נותן איזו שהיא עדיפות.

אלי מורדוך: זה יאפשר תחזוקה ופיתוח של המתקנים האלה.

יורי שטרן: למה לא לקבל את הנוסח של החוק הפרטי?

אלי מורדוך: צריך שזה יהיה בנוסף לסעיף 5.

אלי מורדוך: יש צנרת בין הים לבתי הזיקוק.

אלי מורדוך: אני מבקש שאת צנרת הנפט ואת נפט ומוצריו להכניס לסעיף 5.

איריס פרנקל-כהן: חסר פה השימוש החקלאי.

יורי שטרן: דיברנו על זה בפעם הקודמת.

יורי שטרן: החוק לא יחול על הפעילות החקלאית הקיימת.

איריס פרנקל-כהן: זאת פעילות קיימת שיש לגביה רשיון.

יורי שטרן: בישיבה הקודמת לא היו אנשים שהכירו את ההסדרים שחלים על החקלאות, לכן ביקשנו מכם להראות לנו איפה זה לא נכלל.

דלית דרור: למדינת ישראל יש מדיניות אנרגיה מסויימת, שכוללת פיזור מקורות אנרגיה, עלויות של ייצור.

דלית דרור: האם אפשר יהיה להגיד למדינה כשהיא באה לעשות תחנת כוח מקוררת לעשות טורבינת גז?

דלית דרור: האם בשם דרישת החיוניות אפשר להגיד שיש אלטרנטיבה?

דלית דרור: אם כך זה מפורש, אז הממשלה תתנגד להשמטה של הסעיף.

שלמה שהם: אוטומטית החיוניות יורדת כשיש לדבר אלטרנטיבה.

שלמה שהם: השאלה מה עוצמת האלטרנטיבה.

דלית דרור: זה עניין של עלות ושיקול של פיזור מקורות אנרגיה.

יואל הדר: אולי נזמין את שר התשתיות לקבוע מה זה חיוני.

דלית דרור: הסעיף הזה הוכנס כפשרה עם משרד התשתיות שערער על קבלת החוק הזה.

יורי שטרן: אני יוצא מתוך הנחה שכולם מסכימים על כך שכמעט ולא נשאר חוף, ולכן שימושים אחרים בו הם כמעט אסורים.

יורי שטרן: אנחנו יוצרים מנגנון של אישור של התוספות ההכרחיות ביותר.

יורי שטרן: אני מבין את החששות של הממשלה ושל הגופים שמייצגים את התשתיות.

יורי שטרן: זה גם צורך חיוני ולאומי, כי אפשר להישאר עם הרבה חוף אבל בלי משק.

שלמה שהם: הרבה חוף כבר לא יהיה לך.

יורי שטרן: להחזיר מצב לקדמותו אפשר בכל רגע שהוא, השאלה אם כדאי ובאיזה דרכים.

יורי שטרן: איך אנחנו מצד אחד מוצאים דרך להכניס את התשתיות החדשות למסגרת אותם דיונים ואותם איזונים שאנחנו מבקשים למצוא בסעיפים קודמים, ומצד שני שזו לא תהיה סיבה למסיבה בלתי פוסקת בבתי משפט.

שלמה שהם: מוסכם על כולם שאם יש פתרון סביר שהוא לא על חוף הים צריך לעשות אותו.

שלמה שהם: גם אנשי התשתיות יסכימו.

שלמה שהם: ברור לכולם שאם אין ברירה אחרת זה צריך להיות על חוף הים, במיוחד במקרים כמו תחנות כוח.

שלמה שהם: אני מסכים עם הצעת היועצת המשפטית למחוק את פיסקה 6, אבל כשם שהוספנו לגבי תחנת כוח שמיקומה ליד חוף הים חיוני, כך נוסיף את זה לגבי כל הסעיפים הקטנים.

שלמה שהם: אני ודאי הייתי מסכים שהסעיף הזה יימחק, אבל אני יודע שיש גופים שלחצו והממשלה הגיעה לאיזו שהיא הסכמה.

מירי פרנקל-שור: דלית, למה סעיף 3 לא עונה לך על זה?

דלית דרור: כי אני לא יודעת מה יהיו מבחני החיוניות.

דלית דרור: לא לוקחים שיקול אחד ומעגנים אותו בחוק כאשר השיקולים האחרים אינם מעוגנים בחוק.

חמי דורון: לפעמים כשאנחנו רוצים לתקוע איזה שהוא חוק אנחנו מתחילים להוסיף כל מיני דברים.

חמי דורון: סעיף 5 הוא סעיף שמשלים איזה שהם אינטרסים.

חמי דורון: ברגע שאנחנו מורידים את פיסקה 6 אנחנו יוצרים איזו רשימה סגורה שתמנע משחקים.

חמי דורון: אם ירצו את זה יצטרכו להביא את זה ל-3 קריאות בכנסת.

חמי דורון: זה הפתרון האופטימאלי.

חמי דורון: הצעתי היא להשאיר את סעיף 5 בלי פיסקה (6).

יורי שטרן: מה לגבי התוספת שהיתה בחוק הפרטי?

חמי דורון: זה מיותר.

חמי דורון: ברגע שאתה לוקח את הסעיף הזה בלי פיסקה 6 יצרת רשימה סגורה.

יורי שטרן: מה אם נשאיר את סעיף 5 כהוראת שעה ל-5 שנים?

חמי דורון: אני חושב שצריך לכתוב ליד כל פיסקה את המילה "חיוני".

חמי דורון: יש לזה משמעות מבחינה משפטית.

משה גפני: יש הצעת חוק פרטית שעברה בקריאה ראשונה.

משה גפני: אין שום בעיה להחיל עליה את דין הרציפות ולהמשיך אותה לקריאה שנייה ושלישית.

משה גפני: אם מישהו חושב שהחוק הזה עבר מן העולם, אז הוא עוד לא עבר מן העולם.

משה גפני: הממשלה לקחה את החוק הפרטי והפכה אותו לחוק צמחוני.

משה גפני: יש בחוק הממשלתי את כל הסייגים האפשריים.

משה גפני: החוק הממשלתי הולך בין הטיפות.

משה גפני: אני מתפלא על משרד המשפטים על כך שלא מתערבים ברשויות התכנון.

משה גפני: ברור לגמרי שאם תבוא לוועדת תכנון כלשהי הסוגייה אם צריך להקים תחנת כוח, או אם צריך להקים משהו חיוני לטובת הציבור, כשיש לזה אלטרנטיבה שלא קיימת בתקציב המדינה, ועדת התכנון תאשר את זה.

משה גפני: אפשר לבוא ולהביא אין סוף דוגמאות של דברים שאפשר לשים על החוף.

משה גפני: אני לא חושב שזאת הכוונה שלכם.

משה גפני: אני חושב שהדיון כבר הופך להיות טרחני.

משה גפני: אם מורידים את פיסקה 6 בסעיף5, משאירים את סעיף 3 כמות שהוא.

משה גפני: .

יורי שטרן: הייתי משאיר את הסעיף הזה כהוראת שעה.

יורי שטרן: אפשר לצנן את תקופת המעבר כך שגם מערכות כמו חברת החשמל ומערכות תשתית יתאימו את עצמן לדרישת החוק וגם מערכת התכנון והמערכת המשפטית יתמודדו עם מידת הנחיצות.

יורי שטרן: אני לא הייתי משאיר את החריגות באופן אוטומטי.

יורי שטרן: צריך לקבוע פרק זמן שבתוכו המתקנים התשתיתיים, כפי שמוזכרים באופן מפורש, יישארו לתקופה מסויימת קצת מחוץ למסגרת האחידה, בכוונה שאחר כך נכניס אותם פנימה.

דב באסל: אי אפשר שלא להכליל את צנרת הדלק באותו סעיף שמדבר על צנרת הגז.

דב באסל: הדלק לא יכול להגיע אל מתקן בתי הזיקוק שלא באמצעות צנרת שמגיעה אל הים.

דב באסל: הכל חשוב, אבל כפי שהזכיר נציג של בז"ן ישנן תשתיות בסיסיות שהתפקיד שלהן הוא להגיע מהים אל היבשה.

משה גפני: זה כתוב.

דב באסל: אי אפשר להשוות בין תשתיות כאלו לפעילויות כמו בתי מלון או פעילויות אחרות.

יורי שטרן: לפי סעיף 3, כל מה שמיקומו בחוף הים הכרחי.

יורי שטרן: .

רות רוטנברג: אני רוצה להגיד למה גז כן ואחרים לא.

רות רוטנברג: זאת היתה פשרה שנבעה מכך שהגז זה משהו עתידי, כאשר כל שאר הצנרת קיימת ומוכרת.

יורי שטרן: כל מה שקיים החוק לא חל עליו.

רות רוטנברג: אנחנו לא חשבנו שגם זה חיוני, אבל זה היה בהסכמה עם משרד התשתיות.

דב באסל: זה לא משקף את המציאות.

חמי דורון: כתוב בדברי ההסבר שמדובר בצינורות הולכה שונים שזיקתם לחוף הים מחייבת את מיקומם שם.

רפי רגב: נושא הדלק נשמט מכאן.

רות רוטנברג: הוא הוצא במכוון.

חמי דורון: יש לכם מחסנים בחוף הים?

חמי דורון: אם כן, אז התוכנית לא חלה עליהם.

חמי דורון: אתם רוצים חדשים?

חמי דורון: לא יהיה.

חמי דורון: ככל שהדיונים אלה יימשכו אנחנו עלולים להיקלע למצבים בלתי הפיכים.

חמי דורון: בתל-אביב מקודמת היום תוכנית בנייה.

חמי דורון: זאת תוכנית מופקדת שנמצאת בהליך של התנגדויות.

חמי דורון: לא רק שהיא לוקחת בין ה-100 ל300, גם מבקשים לגביה הקלות.

חמי דורון: אם נתמזמז ונחכה, אז התוכנית הזאת תאושר ותצא מגדר החוק הזה.

חמי דורון: צריך לקדם את החוק הזה קצת יותר מהר.

חמי דורון: יש לי הרגשה שכל הזמן מתמרחים ומתברברים סביב אותן נקודות.

יורי שטרן: אם כתוצאה ממהירות יקימו עוד צינורות דלק, עוד תחנת כוח ודברים שהיה אפשר לבנות אותם אחרת.

יורי שטרן: .

חמי דורון: אז מה, תהרוס אותם?

יורי שטרן: אני לא רוצה את זה .

חמי דורון: בדיוק הפוך מה שקורה.

חמי דורון: ככל שהדיונים יתמשכו אנחנו נקבל מצבים שהם בלתי הפיכים.

חמי דורון: דנו בחוק הזה בכנסת הקודמת .

חמי דורון: הועלו אז אותם טיעונים, אותן התנגדויות.

יורי שטרן: אני יודע שזה היה במתכונת שונה.

יורי שטרן: אני חושב שזה לא שווה אם החיסכון בזמן ייפגע באיכות החקיקה.

יורי שטרן: אנחנו חושבים שמערכת הצינורות הקיימת היא זאת שצריכה לתת פתרון גם בעתיד.

יורי שטרן: אם תידרש הנחת צינור נוסף לדלקים התוכנית הזאת תידון באותה מסגרת של סעיף 3 .

יורי שטרן: זה לא אוסר בנייה, זה רק מכניס את זה למסגרת נוקשה יותר של בדיקות.

רפי רגב: המציאות הזאת שאתם מבקשים להכתיב עלולה לפגוע בכמה פעולות שהחברה שלנו מבצעת.

רפי רגב: יש לנו פרוייקט שנקרא "קרקעות הצפון", שבמסגרתו אנחנו עומדים לפנות חוות דלק.

רפי רגב: אני חושב שכולם רוצים את זה.

רפי רגב: יש חוות דלק מתקופת המנדט הבריטי.

רפי רגב: החברה הולכת לנטוש מסוף דלק גדול שנמצא בחוף הים, ולהכניס אותו לאזור מעבר ל-300.

רפי רגב: הפעילות של אותו מקום חדש שאינו ב-300 מטר היא פעילות שיש לה קשר אינטנסיבי עם הים, לכן צנרת חדשה צריכה לעבור משם.

חמי דורון: צנרת חיונית מופיעה בסעיף 3.

יורי שטרן: ברגע שאנחנו מתחילים להחריג אנחנו לא רואים את הסוף, כי מה שאומרים צינורות נפט ומה שאומרים אנשים נוספים הוא נכון.

יורי שטרן: או שנבנה את החוק כך שיאפשר פרוייקטים חדשים, או שלא.

יורי שטרן: אני בטוח שאנחנו יוצרים פה חוק שכן מאפשר פיתוח אבל במגבלות מסויימות.

יורי שטרן: זה נכון לגבי כל פרוייקט ופרוייקט.

יורי שטרן: אתה בסוף תקבל תביעות נוספות של אלה שלא זכו לחריגה.

יורי שטרן: אני רואה שהמבחן של הנחיצות הוא המבחן הקריטי והפחות ברור.

יורי שטרן: אולי כדאי במקביל לעשות איזה שהוא דיון אצלכם איך רוצים ליצור חקיקה שמאפשרת לדברים להתקדם מצד אחד, ומצד שני מונעת כל מיני ניצולים לרעה.

יורי שטרן: הכל מתנקז במילה "נחיצות".

יורי שטרן: כדאי לחשוב איך בונים מערך שלא יתקע לנו את כל שאר התוכניות.

אלי בן-ארי: אנחנו סבורים שהסעיף הזה מיותר, כי כל מה שיעמוד בקריטריונים אמור לעבור, כשכל מה שלא יעמוד בקריטריונים לא אמור לעבור.

אלי בן-ארי: אולי צנרת גז מסויימת לא תהיה חיונית וצנרת דלק כן תהיה חיונית.

אלי בן-ארי: כדי שתהיה חקיקה יותר מוצלחת, ברורה ויעילה היה כדאי להוריד את כל הסעיף הזה.

אלי בן-ארי: כל הזמן דובר על כך שהסעיף הזה נחוץ כדי להסיר ספק מנקודות מסויימות, כדי שלא יתווכחו על זה.

אלי בן-ארי: אותו דבר לגבי תחנות הכוח.

אלי בן-ארי: הסעיף הזה בא במטרה לקבוע מה יחול ומה לא יחול.

אלי בן-ארי: זאת אולי המטרה העיקרית.

אלי בן-ארי: אין ספק שהאלטרנטיבה הטובה ביותר היא להוריד את כל הסעיף הזה.

אלי בן-ארי: ה"מה", שזאת המטרה העיקרית של הסעיף הזה, גוררת איתה גם את ה"איך".

אלי בן-ארי: אם זה היה רק העניין של ה"מה", היה מספיק שסעיף 5 יחול על סעיף 3(א)(1) ו-(2), אבל מה שכתוב פה זה כל סעיף 3 וכל סעיף 4.

יורי שטרן: יש לנו רוב בקרב חברי הכנסת שרוצה שהסעיף הזה לא יופיע.

רות רוטנברג: הממשלה תמשוך.

חמי דורון: אני חושב שכדאי ללכת על איזו שהיא פשרה מסויימת, כדי לא להיכנס למלכודת.

חמי דורון: מי שרוצה להגיע למצב שהחוק הזה אי פעם יעבור לא צריך לשחק לידיהם של אלה שבאיזה שהוא מקום רוצים לעכב אותו.

חמי דורון: אני רוצה לקדם את החוק כמה שיותר מהר.

חמי דורון: אני מציע להוריד את פיסקה 6 בסעיף 5.

חמי דורון: זה הסכם פשרה.

משה גפני: אם לא יהיה נמל, על אף שאנחנו חושבים שזה לא חיוני, הממשלה תמשוך את החוק.

יורי שטרן: או שהיא תמשוך או שהיא תשתכנע.

משה גפני: היא לא תשתכנע, כיוון שבממשלה יושבים משרדים שהאינטרס שלהם הוא שהחוק הזה לא יעבור.

משה גפני: אני מסכים עם חבר הכנסת דורון שצריך להוריד את פיסקה 6 בסעיף 5.

יהודה היימלך: אנחנו תמכנו בחוק מהרגע שהנמל נכנס כהחרגה.

יהודה זמרת: הרשימה שנקבעה היא רשימה לא סגורה.

יהודה זמרת: לא כל התשתיות שהיו צריכות להיכנס נכנסו.

יהודה זמרת: מטרתו של הסעיף הזה היתה להגיד שכל התשתיות האלו יימדדו מחוץ לחוק.

יהודה זמרת: על תשתית ביוב שרשות מקומית תנסה להעביר היא תצטרך ללכת לבית משפט, כי היא תצטרך להתמודד כנגד החזקה שנקבעת.

חמי דורון: הסמכות בפיסקה 6 ניתנת לשר לאיכות הסביבה.

יהודה זמרת: בהתייעצות עם משרד הפנים.

חמי דורון: אתה תחליט אם הרשות המקומית תעשה את הצנרת או לא?

חמי דורון: מי שהיה צריך להגן על הסעיף הזה זה הנציג של המשרד לאיכות הסביבה, לא אתה.

חמי דורון: ברגע שאני מוריד אותו אני לכאורה פוגע בכוח של השר לאיכות הסביבה.

נתן מאיר: אנחנו נקלענו לדינמיקה כזאת שהיושב-ראש אומר למחוק את סעיף 5 והממשלה אומרת שצריך ללכת על בטוח.

נתן מאיר: ההנחה היא שגם אם כל הרשימה הזאת נמחקת, אז תוכניות עתידיות יעברו מכוח הסייגים של סעיף 3.

נתן מאיר: הדרך השלישית היא לא להגיד שסעיף 3 ו-4 לא יחולו, כי זה נשמע כאילו הממשלה דואגת לעצמה, אלא ללכת בטכניקה של חקיקה שלעניין סעיפים 3 ו-4 יראו את הרשימה הזאת כדברים שהם לתועלת הציבור או לדברים שהם חיוניים.

חמי דורון: אז לא צריך את פיסקה 6, כי כל הרלוונטיות שלה מתבטלת.

שלמה שהם: מה יקרה?

שלמה שהם: יראו את הנמל בכל מקרה כחיוני.

שלמה שהם: כל פעולה בנמל יראו אותה כחיונית, גם אם היא אינה חיונית.

שלמה שהם: אם הוא אומר שיראו את זה כחיוני, זאת אומרת שגם אם זה לא חיוני יראו את זה כחיוני.

משה גפני: אתה מעלה טיעון שקיים בכל וריאציה.

חמי דורון: לא תוכל להקים פאב בנמל.

יורי שטרן: אני רוצה שסעיף 3 (3) יחול עליהם, כאשר רק לגבי 1 ו-2 אנחנו רואים נמל, תחנת כוח שמיקומה על חוף הים חיונית, צינורות גז המחברים בין הקידוחים למערכת היבשתית בלבד.

יואל הדר: איפה יהיו מתקנים של טיפול בגז?

רות רוטנברג: אנחנו לא יכולים להחליט כרגע.

רות רוטנברג: ההצעה הזאת בהחלט שווה בדיקה.

רות רוטנברג: זה יבהיר את הרעיון שמיקומן של פעילויות X, Y וZ בתחום חוף הים חיוני ושיש בהם לתועלת הציבור.

רות רוטנברג: זה המהות של אלה, אבל זה עוד לא אומר שזה כולם.

רות רוטנברג: את זה צריך להבהיר.

משה גפני: עו"ד מאיר נתן מעמד כל כך גדול לנמל.

נתן מאיר: ההצעה היא כיוון.

משה גפני: אולי אפשר להוריד את סעיף 5 ולהגיד בסעיף 3 (3) כמו נמל, תחנת כוח.

משה גפני: מה שאנחנו מרוויחים זה שאנחנו לא נותנים לנמל את המעמד הקשיח שהוא מקבל בהצעה הזאת.

שלמה שהם: ברגע שאתה אומר שרואים אותו כחיוני נתת לו מעמד הרבה יותר גדול, כי אתה מכניס אותו במסגרת החוק הראשי.

יורי שטרן: חברי הכנסת חושבים שאם הרשימה תישאר בצורה זו או אחרת היא תהיה רשימה סגורה, כאשר לגבי כל שאר התוספות הממשלה תצטרך לבקש לתקן את החוק.

יורי שטרן: אני מבקש לבדוק את האופציה של הכללת האתרים האלה בחוק, אבל לא בצורה שנותנת להם הכשר אוטומטי אלא נותנת מגן מסויים כנגד תביעות מיותרות.

יורי שטרן: אני בעד מחיקת סעיף 5, אבל אם יימצא פתרון מתון יותר אני אהיה מוכן לאמץ אותו.

נתן מאיר: לפחות שייחשבו לתועלת הציבור, ובלבד שהם חיוניים.

יורי שטרן: אני מפחד מהחריגות האלו, כי תועלת לא תצמח מזה.

יואל הדר: אנחנו חושבים שזה ייפגע בתשתיות.

יורי שטרן: אני מציע לאמץ את הצמצום הזה גם לגבי צינורות הובלת גז.

יואל הדר: אין דברים לא חיוניים בגז, כי אף גוף פרטי לא ישקיע בדברים שהוא לא צריך להשקיע בהם.

יורי שטרן: רק החיבור צריך להיות.

יורי שטרן: תתנו הגדרה יותר מדוייקת.

יורי שטרן: אני רואה את החריגות האלו כדבר זמני בלבד, ולכן אני מציע לשקול שזה יהיה לכמה שנים.

דלית דרור: זה לא הגיוני.

דלית דרור: אנחנו עוסקים במטריה של תכנון שצופה קדימה.

רות רוטנברג: ב1965 כתבו בחוק התכנון והבנייה שתוך 5 שנים כל הארץ תהיה מכוסה בתוכניות מחוזיות.

יורי שטרן: השאלה היא אם מכוונים את המערכת לאיזה שהוא יישור קו בסוף, או שמראש אנחנו פוטרים את המתקנים האלה.

רות רוטנברג: אנחנו לא פוטרים, אנחנו מחילים עליהם מגבלות.

יואל הדר: אני חושב שצריך לשמוע את כל הגופים המעוניינים, כי יש החרגה של גופים מסויימים.

יואל הדר: אם אתה מתכוון לעשות שינוי מסויים, אז חברה כמו ים תטיס או בריטיש גז ירצו לדבר.

יורי שטרן: אנחנו מוכנים לפשרות כואבות בתחום התשתיות אבל בלי לפגוע בביטחון החופים.

יורי שטרן: אנחנו ננסה להגיע לנוסח שאיך שהוא מקל על התשתיות, אבל.

יורי שטרן: .

יורי שטרן: אין כעת בוועדה הזאת ולו קול אחד בעד הישארות הרשימה הזאת כרשימה פתוחה.

יורי שטרן: יש לממשלה אפשרות להביא לקריאה ראשונה כל תיקון בחוק.

יורי שטרן: הכוונה שלנו היא לבנות מנגנון אחיד לכולם, שיאפשר פיתוח שמתחשב הרבה יותר בערך של שמירת החופים.

יורי שטרן: היועצת המשפטית של הוועדה תשב עם היועצת המשפטית של המשרד לאיכות הסביבה ועם כל הנוגעים בדבר, כדי לשפר ולהתאים את סעיף 5 לרוח של החוק שמופיע בסעיף 3.