ועדת הפנים ואיכות הסביבה, כנסת 16, פרוטוקול מספר 173, 2004-03-15 09:30

חמי דורון: בוקר טוב לכולם, אני פותח את ישיבת הוועדה.

חמי דורון: נתחיל בדיון.

ניצב חנה קלר: הצעת החוק מבקשת להשוות את המצב הנוהג בשירות בתי הסוהר למצב הנוהג במשטרה ובשב"כ לגבי אנשי הקבע.

ניצב חנה קלר: מדובר בתופעה שאפשר לכנות אותה כ"נרדמו בשמירה", אבל לאחר ההסבר, אני חושבת שיתברר כי למעשה לא קרה שום דבר.

ניצב חנה קלר: חוק ההסכמים הקיבוציים (תיקון מס' 6) קבע ועיגן את זכותם של העובדים להתאגד, במגמה להשפיע על תנאי העסקתם.

ניצב חנה קלר: הוא קבע שהחוק לא יחול במקום שבו יש איסור בחוק להתארגן.

ניצב חנה קלר: לגבי שוטרים, זה עוגן בפקודת המשטרה בעקבות התארגנות השוטרים.

ניצב חנה קלר: באותה עת, מאחר ויש זהות בין מאפייני החוקים, ניתן היה לצפות שיתקנו גם את פקודת בתי הסוהר, אבל זה לא נעשה.

ניצב חנה קלר: בפועל לא היתה התארגנות בשירות בתי הסוהר, וזה הוסדר בפקודה.

ניצב חנה קלר: לפי חוקי היסוד, לא די בכך אלא צריך לאסור זאת בחוק.

ניצב חנה קלר: היום באים ומתקנים זאת, כי השאלה הוצבה בעקבות חוק ההסכמים הקיבוציים.

ניצב חנה קלר: לגופו של עניין, מדוע יש להשוות בין התנאים, ומדוע משרד המשפטים, לאחר דיונים ולבטים, בכל זאת חושב שחובה לעגן את איסור התארגנות השוטרים יחד אתנו?

ניצב חנה קלר: ראשית, צריך לזכור שלשירות בתי הסוהר יש גם משימות בטחוניות, ויכול להיות שאותן משימות בטחוניות יילכו ויגדלו – הם שומרים גם על אסירים שנשפטו בבתי משפט צבאיים.

ניצב חנה קלר: זוהי משימה שצה"ל היה צריך למלא אותה.

ניצב חנה קלר: שנית, ההיררכיה הפיקודית ומאפייני הגוף הזה.

ניצב חנה קלר: אבל הנושא החשוב ביותר נוגע לעובדה שהזכות להתארגן, כפי שמעידים עליה, באה כדי להגן על העובד, כדי שהוא יוכל להשפיע על תנאי העסקתו.

ניצב חנה קלר: כאשר שירות בתי הסוהר והמשטרה הושוו לצה"ל, חלק מהנימוקים לטובת ההשוואה היתה העובדה שאין להם זכות להתארגן.

ניצב חנה קלר: ברגע שאתה מבטל או נותן להם זכות להתארגן, אתה בעצם משמיט את הבסיס הכמעט עיקרי בהחלטת האוצר להשוות את תנאי העסקתם לתנאי ההעסקה הנוהגים בצה"ל.

ניצב חנה קלר: יוצא שמתן הזכות להתארגנות במקרה הזה, תביא לפגיעה ישירה משמעותית מאוד בשירות בתי הסוהר.

ניצב חנה קלר: עובדה נוספת, הגוף ההיררכי לא יכול להתארגן עם נשק השביתה – הרי הם חייבים לשמור על האסירים.

חמי דורון: בית הסוהר הפרטי ישמור על האסירים.

ניצב חנה קלר: אני מציעה להפריד בין הדברים.

חמי דורון: אני לא חושב שיש להפריד, כי נראה לי שבדיוק לשם כך התיקון הזה נעשה.

ניצב חנה קלר: הוא בא לעולם הרבה לפני בית הסוהר בניהול פרטי.

ניצב חנה קלר: תוכל לבדוק כרונולוגית מתי התחילו הדיונים; כשהתחלנו את הדיונים בנושא עם משרד המשפטים, לא ידענו שיבוא לעולם בית סוהר בניהול פרטי.

חמי דורון: כמה זמן אתם כבר דנים בכך?

ניצב חנה קלר: המון זמן.

ניצב חנה קלר: כיוון שזה לא עבר בקריאה ראשונה, חוק הרציפות לא חל עליו.

ניצב חנה קלר: לחקיקה הזאת היה חוסר מזל.

תג"ד חיים שמולביץ: התזכיר הופץ באוגוסט 2002.

דן אורנשטיין: הדיונים התקיימו עוד לפני שהתחיל המהלך להקמת בית סוהר בניהול פרטי.

חמי דורון: זה רק מדאיג אותי יותר, כי זה אומר שהחקיקה לגבי בית הסוהר בניהול פרטי התקדמה כאן במהירות האור כמעט.

ניצב חנה קלר: אני חושבת שכאן, אם אתה לא מעגן את הזכות הזו, הפגיעה הראשונה תהיה ביטול ההשוואה לצה"ל על ידי האוצר.

ניצב חנה קלר: זה נאמר על ידי האוצר, וזה היה הנימוק.

חמי דורון: יכול להיות שהשב"ס יעשה אז שביתה, וישיג את הדברים שמגיעים להם--

ניצב חנה קלר: וכל האסירים יילכו הביתה?

חמי דורון: זו תהיה בעיה של האוצר – האוצר ישמור על האסירים.

חמי דורון: אני דווקא אשמח לראות כמה מאנשי האוצרבתפקיד סוהרים.

ניצב חנה קלר: הייתי מבקשת מהיושב ראש להפריד בין שני הנושאים.

חמי דורון: הטיעון של האוצר הוא לא טיעון, אני מצטער מאוד.

חמי דורון: בנוסף, אם לאוצר יש טיעונים – יתכבדו ויבואו לכאן.

חמי דורון: אני לא עובד אצל האוצר.

ניצב חנה קלר: אנחנו צריכים להגן כאן גם על המערכת וגם על ציבור המשרתים במערכת, כי המערכת הזאת לא יכולה להתקיים עם ארגון סוהרים בתוכה.

ניצב חנה קלר: בגוף כזה היררכי זה לא ניתן.

חמי דורון: אני מבין, אבל אני רוצה שתבינו משהו: אני לא הסוציליסט של שינוי, אבל אני חושב שחופש ההתאגדות של בני אדם היא נגזרת מוחלטת של חופש הביטוי.

חמי דורון: לכן אני חושב שהפגיעה בחופש ההתאגדות צריכה להיות מינימליסטית ביותר.

חמי דורון: 55 שנה השב"ס עובד בלי הפגיעה הזאת.

חמי דורון: מה קרה?

ניצב חנה קלר: אבל אין גם התארגנות.

ניצב חנה קלר: היתה התארגנות בפקודה.

חמי דורון: זה מזכיר לי את מקדונלד.

חמי דורון: מקדונלד עובדת בשיטה מסויימת, ובאו כמה אנשים שקיבלו את הזיכיון למקדונלד ורצו לעשות שינוי במערכת.

חמי דורון: שאלתי אותם – אני לא מבין למה, 50 שנה העסק עובד ומרוויח, למה לאלתר?

חמי דורון: גם כאן, אני בא ושואל את אותה השאלה: עובדתית – העסק עובד; עובדתית – לא היו שביתות; עובדתית – לא היתה התארגנות.

חמי דורון: אם כן, מה פתאום אצים-רצים עכשיו לעשות את השינוי הזה?

ניצב חנה קלר: חוק ההסכמים הקיבוציים מחייב אותך.

ניצב חנה קלר: אנחנו עלינו על לקונה – הקדמתי והבהרתי שלדעתי נרדמו בשמירה, כי ברגע שהיתה התארגנות השוטרים בשירות בתי הסוהר, היו צריכים לעשות את החקיקה הזו.

תג"ד חיים שמולביץ: כרגע אני מדבר מנקודת המבט של העובדים, ואסביר מדוע יש לי הזכות לעשות זאת: אולי היושב ראש לא יודע, אבל אני הייתי אחד משלושת האנשים שהתחילו בניסיונות להקמת איגוד מקצועי לשוטרים.

תג"ד חיים שמולביץ: אנחנו הובלנו את המהלך.

תג"ד חיים שמולביץ: היה מאבק בנושא הזה, ותוצאת המאבק היתה חקיקה שאסרה את ההתאגדות מצד אחד--

ניצב חנה קלר: אבל זה במשטרה.

מירי פרנקל-שור: בחוק ההסכמים הקיבוציים התיקון חל גם על השב"ס, השב"כ והמוסד.

ניצב חנה קלר: חוק ההסכמים הקיבוציים הציף את העובדה שבשירות בתי הסוהר זה מוסדר רק בפקודת נציבות.

ניצב חנה קלר: לכן, אני מודה שהיה צריך לעשות את זה הרבה קודם.

חיים שמולביץ: בסופו של מאבק, העבירו חקיקה שאסרה את ההתארגנות.

חיים שמולביץ: מצד שני, מיסדו ועיגנו בצורה סופית את כל נושא ההשוואה של שכר השוטרים והסוהרים לשכר משרתי הקבע.

חיים שמולביץ: כיוון שהליך החקיקה היה הליך מהיר שארך ימים ספורים ממש, בעקבות הפגנת השוטרים וכולי, ובשל העובדה שהסוגיה שעמדה על הפרק נגעה לשוטרים שהתארגנו – הסוהרים לא התארגנו אז – התיקון עבר בפקודת המשטרה, וכנראה מחוסר זמן לא בצעו במקביל את התיקון בפקודת בתי הסוהר.

חמי דורון: זה מה שקורה כשעושים חקיקה חפוזה.

תג"ד חיים שמולביץ: בסופו של דבר, הקטליזטור להתארגנות ולניסיון להקים איגוד מקצועי שהיה קיים במשטרה איננו קיים בהמשך בשב"ס, כיוון שההחלטה שהשוותה את השכר דיברה על שוטרים וסוהרים, ומאז אותה תקופה השכר מושווה לחלוטין.

תג"ד חיים שמולביץ: לכן, אין כרגע מניע כלשהו להקמת איגוד, כי יש מנגנון טוב השומר על שכר הסוהרים – מנגנון ההשוואה המוחלטת לשכר משרתי הקבע.

תג"ד חיים שמולביץ: הנוסח הראשון הנוגע לתיקון חוק הסכמים קיבוציים קבע שזה לא יחול על המשטרה, השב"ס, המוסד וכולי.

תג"ד חיים שמולביץ: בהמשך, האגף לאיגוד מקצועי בהסתדרות טען שהוא רוצה להכניס תיקון לפיו זה לא יחול על מי שאסור עליו להתאגד על פי חוק.

תג"ד חיים שמולביץ: בשלב זה הוברר כי לגבי המשטרה האיסור הוא על פי חוק, ולגבי השב"ס – לא.

ניצב חנה קלר: אבל בשב"ס היו צריכים ללכת אחרי אופק ולעשות זאת בחקיקה, וזה לא נעשה.

חיים שמולביץ: כרגע, המצב הוא חד משמעי, והבהרנו את הנושא גם בדיונים מול משרד המשפטים שהתקיימו בהשתתפותם של נציגי משרד העבודה.

חיים שמולביץ: הם ייצגו את עמדת העובדים, וגם אני מדבר מנקודת מבטם של העובדים: אנחנו חושבים שהניסוח של הנושא הזה נכון כרגע, מאחר והמנגנון האלטרנטיבי הקיים של השוואת השכר לצה"ל הוא המנגנון המסדיר ומבטיח את השכר הנכון של הסוהרים.

חיים שמולביץ: מנגנון זה עדיף על מתן זכות השביתה או ההתארגנות לסוהרים, שגם אם היא ניתנת היא מוגבלת באופנים שונים.

חיים שמולביץ: כלומר, כל מצב אחר הוא פגיעה בעובדים.

ניצב חנה קלר: אני אומרת שזכות ההתארגנות היא זכות מאוד מקודשת, אבל צריך להבין את הרציונל העומד מאחוריה – הרצון לתת מנגנון לעובדים, לעזור להם ולהיטיב אתם.

ניצב חנה קלר: בנסיבות הספציפיות האלה, מתן המנגנון לא עונה לרציונל של זכות ההתארגנות, וזה היה הנושא שעמד במרכז הדיונים.

ניצב חנה קלר: לכן, משרד הפנים הסכים לכך, למרות היותה של זכות ההתארגנות חשובה כל כך, כי בסופו של דבר לא נענה על המטרה המונחת בזכות ההתארגנות.

נועה וגנר: התקיימו דיונים עם השב"ס ועם המשרד לבטחון פנים בנושא זכות ההתארגנות.

נועה וגנר: אנחנו הזכרנו את חשיבותה של זכות ההתארגנות ואת המחויבות שלנו – על פי אמנות בינלאומיות, ומכוח החקיקה – לאפשר את זכות ההתארגנות.

נועה וגנר: אני רוצה לציין שהשב"ס הזכיר נקודה נוספת, שמשווה אותו לחיילים ולשוטרים בנושא הזה.

נועה וגנר: הם הזכירו שהשב"ס ממלא היום גם משימות בטחוניות חשובות, ואת המבנה ההיררכי שלהם, המקביל מאוד למבנה המשטרה.

נועה וגנר: מהסיבות הללו, כמו מהסיבה שהוזכרה, לפיה שכרם מושווה לשכר החיילים, אנחנו לא מתנגדים להצעת החוק הזו.

נועה וגנר: עם זאת, אני רוצה לציין עניין נוסף:

נועה וגנר: בעקבות בג"ץ אופק תוקנה הפקודה, וכעת מופיעה הוראה לפיה מוקמת מועצה ציבורית שתפקידה לדאוג לרווחת השוטרים – זה נועד להיות מנגנון שמאזן ומאפשר מסגרת לדיון בתנאי השכר, כי הזכות להתארגנות נועדה בין השאר לתת כח לשמירת תנאי העבודה של השוטרים.

נועה וגנר: כיום יש תזכיר המציע לשנות את תפקידי המועצה הציבורית, ואנחנו מבקשים שזו תהיה הרחבה, בלי לפגוע בהוראה הזו.

דן אורנשטיין: שמי דן אורנשטיין, ממשרד המשפטים.

דן אורנשטיין: כפי שהוזכר כאן, אכן התקיימו דיונים במשרד המשפטים, כיוון שזכות ההתארגנות היא זכות חשובה, כפי שאמר שאמר אדוני היושב ראש, והיום רואים אותה במונחים מעין-חוקתיים – בין אם מדובר בחופש ההתאגדות הכללי, ובין אם מדובר בזכות ההתארגנות של עובדים.

דן אורנשטיין: ואכן, המשפט הישראלי מתבסס גם על ההכרה בזכות ההתארגנות של העובדים.

דן אורנשטיין: היתה לי הזכות להוביל את קידומו של התיקון לחוק הסכמים קיבוציים.

דן אורנשטיין: חוק ההסכמים הקיבוציים הוא חוק ישן, אבל התיקון לו משנת 2001 הוא זה שבעצם גרם למהלך הזה, ולכן כדאי להבהיר.

דן אורנשטיין: התיקון לחוק ההסכמים הקיבוציים קובע כמה זכויות חשובות מאוד: את הזכות להתארגן לארגוני עובדים ואת הזכות להשתתף בפעילות של ארגון עובדים.

דן אורנשטיין: בנוסף, הוא כולל איסור על מעסיקים להתנכל לעובדים המתארגנים בארגוני עובדים.

דן אורנשטיין: ישנם כמה סייגים, המקובלים גם בישראל וגם בעולם, ונקבע שהתיקון הזה לא יחול על מי שאסור לו להתארגן על פי חוק.

דן אורנשטיין: כפי שנאמר, אסור להתארגן במשטרה, ותיקון כזה הוכנס גם בשב"כ.

דן אורנשטיין: אלו הם סייגים מקובלים על פי האמנות הבינלאומיות ועל פי המצב במדינות דמוקרטיות רבות.

דן אורנשטיין: כפי שהסבירו כאן, כיוון שתיקון פקודת המשטרה נעשה ביעף, לא תקנו באותו זמן גם את פקודת בתי הסוהר.

דן אורנשטיין: כך הגענו למצב שבו אין איסור בשב"ס.

דן אורנשטיין: מצב זה הוליד את התיקון הזה, כי התיקון לחוק ההסכמים הקיבוציים נותן תקופת מעבר שבה אפשר לתקן את החוק, ולאחר מכן חל התיקון שקובע את זכות ההתארגנות.

דן אורנשטיין: לגופו של עניין, אנחנו בעצמנו עברנו כאן איזשהו תהליך.

דן אורנשטיין: במהלך הדיונים עלתה הרעיון הבא: אם אנחנו מבינים שאי אפשר לאפשר שביתה בגוף כמו השב"ס, בואו ננהיג מודל שקיים בכמה מדינות, אבל לא נפוץ בישראל – איסור השביתה ומתן זכות ההתארגנות.

דן אורנשטיין: אך הגענו למסקנה שכולם ייצאו קרחים כאן ומכאן.

דן אורנשטיין: מצד אחד, זכות ההתארגנות תהיה על הנייר, כי בלי זכות השביתה היא לא שווה הרבה.

דן אורנשטיין: אבל אז הם יכולים להגיד: הרי הראייה שליוותה אותנו כל השנים, ששמה את השב"ס, המשטרה וצה"ל ביחד כמקשה אחת – כבר לא קיימת, כי יש דינים אחרים.

דן אורנשטיין: םא כן, הם לא יקבלו תנאים מצד אחד, וזכות ההתארגנות לא תהיה מצד שני, כי ברור שאי אפשר לאפשר שביתה בשב"ס.

דן אורנשטיין: אגב, מבחינת הנורמות הבינלואמיות ומבחינה חוקתית, אין בעיה לאסור שביתה בגוף כזה, שמבצע את השירותים עליהם הוא מופקד.

דן אורנשטיין: בסופו של דבר, לאחר שראינו את המכלול, הגענו למסקנה לפיה אין בעיה לקבוע איסור התארגנות.

דן אורנשטיין: בנוסף, נוכחנו בייחודיות של השב"ס מהבחינה ההיררכרית שלו ומהבחינה המהותית, כי קשה מאוד להבחין השב"ס לבין גופים אחרים בהם אסור להתארגן.

דן אורנשטיין: אם כן, בסופו של דבר זה התקבל, וכך זה הרבה שנים.

דן אורנשטיין: לאמיתו של דבר, אין הבדל מהותי בין השב"ס לבין המשטרה לאור התפקידים הבטחוניים שהוא ממלא ולאור ההיררכיה הקיימת בו.

דן אורנשטיין: נושא התנאים באמת עמד בראש מעייננו.

חמי דורון: אני רוצה להבין דבר אחד: אם נחליט שאנחנו מקבלים את איסור ההתארגנות המוצע, האם הוא חל גם על עובדי בית הסוהר הפרטי?

יעקב אדרי: כן, יש תחולה.

יעקב אדרי: ראיתי את זה

חמי דורון: יצא המרצע מן השק.

ניצב חנה קלר: על יחידת הפיקוח – כן.

חמי דורון: אני רוצה לחדד את הדברים: בבית הסוהר הפרטי יש שני סוגי עובדים.

חמי דורון: הסוג הראשון הוא אנשי שב"ס המגוייסים לשב"ס, לובשי מדים.

חמי דורון: כשדנו בנושא בית הסוהר הפרטי, נרשם שעל עובדי הזכיין חלים החובות והזכויות לפי הנורמות--

ניצב חנה קלר: הם חייבים לתת את הזכויות לאסירים באותה רמה של בית הסוהר הרגיל.

חמי דורון: אני רוצה שהעניין יהיה ברור בצורה חד-משמעית.

תג"ד חיים שמולביץ: זה חד משמעי, וזה לפרוטוקול.

תג"ד חיים שמולביץ: זה לא יחול על עובדי הזכיין, אלא על סוהרים בלבד.

יעקב אדרי: מי שמאבטח את המתקן יכול גם הוא לשבות?

יעקב אדרי: אני חושב שאתם טועים.

ניצב חנה קלר: מלכתחילה לא חשבנו על כך.

חמי דורון: אדוני סגן השר, אני רוצה להסביר את הדברים.

חמי דורון: נוצר מצב מוזר מאוד – הרי אחת הטענות הבסיסיות שעמדו בבסיס הקמתו של בית הסוהר הפרטי היתה, שזכיין יוכל להוזיל את העלות לאור יכולתו לשנות את תנאי השכר, כי הוא לא ייתן את תנאי השכר – המופלגים לכל הדעות – של השב"ס.

חמי דורון: אם כן, זה יוצר סתירה לגבי הטענות שעולות כאן, המהוות בסיס לשינוי הזה, לפיו תנאי השכר של השב"ס זהים לתנאי השכר בצה"ל ובמשטרה.

חמי דורון: אתה לא יכול להחזיק את המקל משני הקצוות.

חמי דורון: אם אתה רוצה לתת לו להתמודד על נושא השכר בצורה שבה הוא רוצה, אתה צריך לתת לו את זכות ההתארגנות ואת זכות השביתה, ככל עובד רגיל.

חמי דורון: אם אתה רוצה לתת לו את תנאי השכר של עובד שב"ס רגיל, אתה לא צריך בית סוהר פרטי כי במילא אתה לא חוסך כסף.

גונדר חיים גליק: אדוני היושב ראש, הרציונל שאמר אדוני היושב ראש אכן היה הרציונל שהוליך את הוועדה – בית הסוהר המופרט הוא בית סוהר לכל דבר ועניין באשר למחוייבות לשמור על זכויותיהם של האסירים.

גונדר חיים גליק: הוא שונה לחלוטין אשר לזכויותיהם של העובדים.

גונדר חיים גליק: הם אזרחים לכל דבר ועניין, והם זכאים לשבות ולעשות כל דבר אחר.

גונדר חיים גליק: איך נתמודד עם הסוגייה הזאת?

גונדר חיים גליק: אחת משתי האופציות: באם יהיה כאוס, שירות בתי הסוהר ייכנס בסטפ-אין וייטול על עצמו את הסמכות, כמפורט בחוק.

גונדר חיים גליק: אני מודיע כאן שלא יהיה כאוס, משום שיעלה לו כל כך הרבה כסף להיכנס לכאוס, עד שהוא לא יוביל אותם לשביתה.

גונדר חיים גליק: לכן יישמרו זכויותיהם של העובדים.

גונדר חיים גליק: לכן אני מנתק לחלוטין כל קשר בין התיקון הזה לבין נושא ההפרטה.

גונדר חיים גליק: אין ביניהם שום קשר – לא ברציונל, לא בתהליך קבלת ההחלטות ולא בהצגה העובדתית של התהליך הנוכחי של התיקון הזה.

ניצב חנה קלר: אין לי יותר מה להוסיף.

ניצב חנה קלר: אני לא מעלה על הדעת שהיושב ראש יצביע נגד, כי אני בטוחה שטובת האסירים לנגד עיניו דווקא בראייה הסוציאליסטית.

חמי דורון: ראייה סוציאליסטית לא קיימת אצלי כלל.

חמי דורון: זו בדיוק הבעיה.

חמי דורון: בכפוף לדברים שנאמרו כאן על ידי היועצת המשפטית ועל ידי מר גליק, אני אעביר זאת להצבעה.

מירי פרנקל-שור: אני רוצה לשאול את מר דן אורנשטיין: אם אנחנו מסתכלים על האיסור שחל לגבי עובדי שירות הביטחון הכללי, זהו בעצם אותו נוסח מלבד ההגדרה של תנאי השירות.

מירי פרנקל-שור: אני לא מדברת על צו בוועדת חוץ וביטחון לגבי עובדי המוסד, כיוון שזהו צו בנוסח אחר לחלוטין.

מירי פרנקל-שור: אבל מדוע הוספתם כאן הגדרה לעניין תנאי שירות?

ניצב חנה קלר: זה בעקבות פקודת המשטרה.

דן אורנשטיין: המקור אליו צריך להשוות איננו הוראת השב"כ.

דן אורנשטיין: בקונספציה כן, אבל ההוראה המדוייקת היא פקודת המשטרה.

תג"ד חיים שמולביץ: "הצעת חוק לתיקון פקודת בתי הסוהר (מס' 24), התשס"ג-2003 הוספת סעיף 129א 1.

תג"ד חיים שמולביץ: בפקודת בתי הסוהר [נוסח חדש], התשל"ב-1971, אחרי סעיף 129 יבוא: "איסור התארגנות: 129א.

תג"ד חיים שמולביץ: (א) סוהר לא יהיה חבר בארגון סוהרים ולא ייטול חלק בפעילות להקמתו, לקיומו או לניהולו של ארגון סוהרים.

תג"ד חיים שמולביץ: (ב) עבירה על הוראת סעיף זה תיחשב לענין חוק זה כעבירת משמעת.

תג"ד חיים שמולביץ: (ג) בסעיף זה – "ארגון סוהרים" – כל התארגנות או נציגות, בין קבועה ובין ארעית, שבין מטרותיה או פעולותיה נמנה הטיפול בארגון השירות, בניהולו, במשטר, במשמעת ובתנאי השירות סוהרים, או ייצוג של סוהר בנושאים אלה; "תנאי שירות" – לרבות שכר, יחסי עבודה, תנאי עבודה ותנאי פרישה.

תג"ד חיים שמולביץ: "

חמי דורון: בכפוף להסברים ששמענו, לפיהם זה חל רק על סוהרים, דהיינו מי שמגוייס ומחוייל לשירות בתי הסוהר.

חמי דורון: הצבעה ההצבעה – פה אחד הצעת החוק נתקבלה