ועדת הפנים ואיכות הסביבה, כנסת 16, פרוטוקול מספר 170, 2004-03-09 11:00

יורי שטרן: שלום לכולם.

יורי שטרן: אני מתכבד לפתוח את ישיבת ועדת הפנים ואיכות הסביבה של הכנסת.

יורי שטרן: אנחנו החלטנו שאנחנו נתכנס ונדון באחד הנושאים שהוא במסגרת הטיפול של הוועדה והוא קשור לנגב ולגליל, וזאת מכיוון שהוחלט שהיום הזה יהיה יום הנגב והגליל והכנסת.

יורי שטרן: תוכנית ההתיישבות החדשה בנגב ובגליל בהחלט מעניינת אותנו.

יורי שטרן: פנתה אלינו גם חברת הכנסת אתי לבני וביקשה לדון בתוכנית להקמת יישוב חדש ליד ירוחם שאמור להיות יישוב של יוצאי צבא.

יורי שטרן: אני מבין עכשיו שהכנסת דוחה את יום הנגב והגליל, אבל אנחנו כוועדה לא יכולים להדביק את הפער שבין קצב העבודה הנורמלי, לשינויים בהחלטות.

יורי שטרן: לכן, הנושא הוא תוכניות ההתיישבות בנגב ובגליל כפי שהוכרז.

יורי שטרן: אנחנו נשמע היום את התוכנית הממשלתית ואת ההערות וההסתייגויות.

יורי שטרן: אנחנו לא נמצה את הדיון בישיבה אחת.

יורי שטרן: אני חושב שהנושא גם מחייב סיור בשטח.

יורי שטרן: אני רוצה להקדים ולומר שאני באופן אישי לא מבין למה מדינה שיש בה מחסור חמור בעתודות קרקע ויש בה מספר רב של נקודות התיישבות כושלות, צריכה להקים יישובים חדשים ולקחת משאבים מפיתוח היישובים הקיימים וגם לפגוע בשטחים הפתוחים המעטים שעוד נשארו.

יורי שטרן: אני מניח שבדרך כלל זו לא הדרך האופטימלית להגן על קרקעות המדינה.

יורי שטרן: זו ההערה שלי בפתיחת הדיון, אבל יכול להיות שאני אשנה את דעתי לאחר הצגת התוכנית הממשלתית.

יורי שטרן: אנחנו ציפינו שעוזי קרן שהוא יועץ ראש הממשלה לענייני התיישבות ישתתף בישיבה.

יורי שטרן: הוא התקשר והודיע שהוא לא יוכל להגיע כי יש היום אירוע שקשור בתוכנית ישראלית-ירדנית בערבה.

יורי שטרן: רוב אנשי הנגב נמצאים שם וגם עוזי קרן.

יורי שטרן: לכן, אנחנו נתרכז יותר בבעיות הגליל.

בני שריג: אני מנכ"ל בפועל של הרשות לפיתוח הגליל.

בני שריג: אני ממלא את התפקיד הזה מזה שנה ורבע.

בני שריג: אני אעשה כמיטב יכולתי למלא את מקומו של עוזי קרן בנושא הזה.

בני שריג: עמיתי בנגב מאיר סער, ביקש להקציב לדיון בנגב זמן אחר כדי שגם הוא יוכל להשתתף.

בני שריג: אני חושב שאין מחלוקת על זה שאנחנו צריכים לעשות כל מאמץ כדי לאפשר ליישובים הקיימים להמשיך ולהתקיים.

יורי שטרן: אני מקווה שיש לממשלה תוכנית כיצד ניתן לעשות זאת.

יורי שטרן: תציג בבקשה גם את זה.

בני שריג: אני אתייחס גם להרחבות.

בני שריג: אני אומר מה נעשה, ואני אומר מה אני חושב שכדאי לעשות.

בני שריג: לגבי היישובים החדשים, אני חושב שכדאי להכניס קודם כל את הדברים לפרופורציה עובדתית.

בני שריג: כשמדובר היום על היישובים החדשים בגליל, מדובר בסך הכל על חמישה יישובים בגליל כהגדרתו במחוז הצפון.

בני שריג: שניים מהיישובים נמצאים בהר הגלבוע והם: מיכל וחוחית.

בני שריג: יישוב אחד נמצא בהר טורעאן ושמו שיבולת.

בני שריג: כמו כן, קידמת כינרת שנמצאת לחופה המזרחי של הכינרת, ורמת ארבל שנמצאת מול רכס ארבל.

בני שריג: היישוב מיכל נמצא סמוך למעלה גלבוע והכוונה היא ליצור רצף לאור רכס הרי הגלבוע למעלה.

בני שריג: היום נמצאים שם היישובים: מלכישוע שהוא יישוב שהפך לכפר חוסים, מירב ומעלה גלבוע.

יורי שטרן: מעלה גלבוע הוא קיבוץ.

יורי שטרן: האם היישובים המתוכננים הם יישובים קהילתיים?

בני שריג: כן.

בני שריג: היישוב הקהילתי מיכל נמצא במרחק של כק"מ ממעלה גלבוע.

בני שריג: הוא מיועד לאוכלוסייה אחרת.

יורי שטרן: לפי כל תורת התכנון האורבני זה מרחק שהוא פשוט לא נכון.

בני שריג: כיוון שברכס הגלבוע יש רגישות נופית, נבחר קטע שהוא קרחת יער.

יורי שטרן: אם מדובר ברצף התיישבותי, מה נותנת הקמת יישוב במרחק של קילומטר מהיישוב הקיים מבחינת יצירת הרצף?

בני שריג: האוכלוסייה במעלה גלבוע היא אוכלוסייה דתית.

בני שריג: היישוב מיכל מתוכנן להיות יישוב אקולוגי לאוכלוסייה שהיא איננה דתית.

בני שריג: לכן, מבחינה חברתית שני היישובים האלה הם לא מתאימים.

בני שריג: מיכל היא מיכל התנ"כית.

בני שריג: צריך לזכור שההיסטוריה שם כרוכה בשאול המלך.

בני שריג: האוכלוסייה המתוכננת ביישוב מיכל היא אוכלוסייה עם אורינטציה אקולוגית ובגלל העניין ובגלל הדגש הזה, נבחר המקום שבו ההפרעה מבחינה נופית וסביבתית היא מאוד מוגבלת.

בני שריג: אני מוכרח לציין לזכותם של אנשי איכות הסביבה שכשדנו בהנחיות לתסקיר של השפעה על הסביבה בהקשר של היישוב מיכל, הם גם ציינו את זה בפה מלא.

יורי שטרן: מדובר ביישוב אקולוגי ואני מניח שהחברה להגנת הטבע למשל, תהיה הראשונה להמליץ על יישוב כזה.

יורי שטרן: האם היא תומכת בתוכנית כזאת?

בני שריג: הם יושבים פה והם יוכלו להביע את דעתם בעניין הזה יותר טוב ממני.

בני שריג: היישוב הנוסף המתוכנן על רכס הרי הגלבוע נקרא חוחית.

בני שריג: יש לו מיקום קבוע בהחלטות הממשלה, אבל נעשו ניסיונות רבים של נציגי הממשלה ועוזי קרן בראשם, לבוא בדברים עם הגורמים הירוקים השונים, על מנת לאתר מקום להקמת היישוב שאפשר יהיה להגיע להסכמה לגביו.

בני שריג: בעניין הזה יש החלטת הממשלה עם נקודת ציון לגבי מיקום היישוב.

בני שריג: כמובן שהחלטת הממשלה כפופה לחוק התכנון והבנייה.

יורי שטרן: למה צריך להקים עוד יישובים על רכס גלבוע?

יורי שטרן: מהי הנחיצות הלאומית שיש בזה?

בני שריג: אני לא מתיימר להיות כאן דובר הממשלה שהחליטה על הדברים האלה.

בני שריג: צריך לזכור שהממשלה החליטה לפני כשנתיים וחצי על חמשת היישובים החדשים האלה בגליל, וכשאני אומר חמישה יישובים אני לא סופר את שני היישובים בזבולון כי זה לא שייך לגליל.

יורי שטרן: תספר בבקשה גם על שני היישובים האלה שבזבולון.

בני שריג: מדובר בשבעה יישובים מתוך סך הכל 14 יישובים בנגב ובגליל עליהם החליטה הממשלה לפני למעלה משנתיים, כאשר חמישה-שבעה יישובים נמצאים במחוז הצפון.

בני שריג: אני לא הייתי בחדר הדיונים כשהממשלה בחרה את אותם 14 יישובים מתוך 64 יישובים חדשים שהוצגו באותה ישיבה.

בני שריג: אני רוצה להזכיר לאדוני ולכל הנוכחים כאן בחדר שבגליל משנת 1979 עד שנת 1983, הוקמו 64 יישובים בארבע שנים.

יורי שטרן: כמה מהם שורדים וכמה מהם קיימים?

בני שריג: רובם שורדים.

בני שריג: בכל גוש משגב יש 27,000 תושבים.

בני שריג: זה כמות יותר קטנה מכל היישובים שישנם בסכנין.

בני שריג: אבל, למי שנוסע בגליל, ואני עושה את זה יום יום, הנראות של היישובים והפיזור שלהם בשטח גורמים לו לתחושה שונה לחלוטין מזו שהייתה נוצרת אצלו בלעדי אותם יישובים.

עמרי שרון: למה צריך להקים יישוב חדש?

יורי שטרן: האם אנחנו מדינה שפשוט מתיימרת לאכלס כל שטח פתוח?

רשף חן: האם כל אלה שרצו להתיישב בשטחים יכלו להתיישב על-ידי זה שהיו מקימים עיר אחת גדולה בשטחים?

רשף חן: זו הנקודה.

רקפת כץ: זה לא הנקודה, כי יש לך כבר את ה-64 יישובים.

רקפת כץ: יש לך שם פריסה.

רשף חן: ולכן, הם מוספים רק עוד חמישה ולא שלושים.

רקפת כץ: קודם תחזק את 60 היישובים.

רשף חן: הנושא הוא תפיסת שטח.

רשף חן: מדינת ישראל, הציונות, אכן מתיישבת בגליל ובנגב.

יורי שטרן: אבל, אפשר להיאחז במקום שבו כבר נמצאים, ולא צריך לפזול לצדדים ולהקים עוד יישוב.

רקפת כץ: שמעתי שהיישובים הקיימים ממש "מלאים".

רקפת כץ: ברתמים למשל, אנשים עומדים בתור ואין מקום.

בני שריג: אני לא מתיימר להחליף את ממשלת ישראל שבה הוחלט מה שהוחלט בנוגע לחמישה-שבעה יישובים בצפון.

בני שריג: צריך לראות כל מקרה לגופו.

בני שריג: צריך לזכור ששני היישובים ברכס הגלבוע מצטרפים לשניים שישנם שם בבדידות די מזהרת.

בני שריג: על-ידי היווצרות השרשרת הזאת של מלכישוע, מירב, מעלה גלבוע שישנם היום, יחד עם מיכל וחוחית, יהיה איזשהו רצף סביר שיפגוש אחרי זה למטה את היישוב חד-נס ואת היישוב נורית שהוא יישוב שניטש והוא הולך להיבנות מחדש.

בני שריג: חלק מהיכולת לחזק את האוכלוסייה הקיימת זה היכולת לתת לה שירותים.

בני שריג: שירותים הם פונקציה של כמות.

בני שריג: אם אנחנו נשאיר את מעלה גלבוע ומירב בבדידות המזהרת שלהם, קרוב לוודאי שלא יהיה כדאי, או יהיה יקר מאוד לתת להם את השירותים שיכולים להינתן באותו מחיר לארבעה יישובים.

בני שריג: אנחנו מעונינים שאנשים יבוא להתיישב בגליל, ולכן אנחנו חושבים שנכון יהיה שבהיצע של היישובים יהיה כל המגוון.

בני שריג: המסה הגדולה של האנשים המתיישבים בגליל היא בערים, וזה מתיישב עם כל התפיסה הירוקה והסביבתית שמיוצגת פה.

בני שריג: הקבוצה השנייה היא בהרחבות של היישובים ואני חושב שיש קונסנזוס שחשוב וכדאי לעשות את זה, כי יישוב שנופל הוא אובדן מכל הבחינות.

בני שריג: היו כמה שחשבו לנכון שבסל ההיצע הזה יהיו כמה יישובים חדשים לאותם אלה שלא מעונינים להתיישב ביישוב קיים.

בני שריג: אני עברתי מירושלים צפון, ולא התאים לי להתיישב ביישוב קהילתי מסוים, אלא ביישוב מסוג אחר.

בני שריג: אנשים אחרים בעלי אוריינטציה אקולוגית שרוצים לעלות כגרעין אקולוגי, רואים ביישוב מיכל מקום מעניין מבחינתם.

בני שריג: יושב-ראש המועצה האזורית עמק הירדן אמר: "אני רוצה להביא תושבים חדשים לעמק הירדן כי האוכלוסייה שלי מזדקנת".

בני שריג: חלק מהאנשים מוכנים ומתאים להם להצטרף להרחבה של יישובים, ואנחנו עוסקים גם בזה.

בני שריג: זה נושא מאוד חשוב, זה לא שלא עוסקים בזה.

בני שריג: אנחנו עוסקים בזה יותר ממה שאנחנו עוסקים ביישובים החדשים.

בני שריג: כל מה שאנחנו עוסקים ביישובים החדשים זה להוציא את החסמים ששמים בדרכים להיות מאושרים.

בני שריג: היישוב שיבולת נמצא על רכס הר הטורעאן.

בני שריג: בקצה האחד של הר טורעאן נמצא היישוב בית רימון שבו יש 15 משפחות.

בני שריג: יש ביישוב הזה הרחבה קהילתית.

ואסל טאהא: יש שם דירות ריקות.

בני שריג: אין בו דירות ריקות.

ואסל טאהא: אני נמצא שם כל יום.

בני שריג: ראש עיריית טבריה מר זוהר עובד היה היזם שם עוד לפני שהוא נכנס לתפקידו.

בני שריג: הוא לא בנה שם בית אחד לפני שהוא מכר אותו.

בני שריג: גם השלדים שישנם שם מכורים.

בני שריג: זה בדוק, עד לא מזמן הייתי חבר מועצת המנהלים של בית רימון.

בני שריג: בצד השני של רכס הטורעאן נמצא מצפה נטופה שהוא יישוב שמתפתח על-ידי הרחבות.

בני שריג: היישוב שיבולת אמור להשלים את הרצף על רכס הטורעאן.

בני שריג: מי שרוצה להבין את הקונספט התיכנוני, יסתכל על הרכס של הר עצמון ויראה את הרצף של יודפת, אבטליון, יחד והררית.

בני שריג: אותה תפיסה תיכנונית של רכס עצמון, תקפה גם לרכס הטורעאן.

יורי שטרן: מה אומרת אותה תפיסה?

בני שריג: אותה תפיסה תיכנונית שיוצרת רצף של יישובים על רכס מסוים כך שיש התיישבות ונוכחות של יישובים בגליל.

יורי שטרן: מה המרחק בין בית רימון למצפה נטופה?

בני שריג: אל תתפוס אותי על הס"מ.

בני שריג: למיטב הערכתי המרחק בין בית רימון בצד אחד של רכס טורעאן לבין מצפה נטופה בצד הצפוני-מזרחי, הוא כשלושה ק"מ.

ואסל טאהא: זה פחות משלושה ק"מ.

ואסל טאהא: זה באותו תחום שיפוט של מועצה גליל תחתון, על איזה רצף מדברים?

יורי שטרן: האם תפיסת מקום במרחק של שלושה ק"מ מהמקום הקיים, אמורה לשמור על הקרקעות שהולכות לבנייה בלתי חוקית?

בני שריג: אני אומר לך מה אני לא רוצה שיקרה שוב.

בני שריג: אני מכיר את היישוב בית רימון יותר מקרוב.

בני שריג: באוקטובר 2000 היישוב בית רימון היה נצור.

בני שריג: בצומת בית רימון היו מהומות ואי אפשר היה לצאת.

ואסל טאהא: הוא מגזים מאוד.

בני שריג: אני לא מגזים בכלל.

בני שריג: מכונית שירדה בשעה שמונה בלילה נרגמה באבנים בצומת בית רימון.

בני שריג: כל החלק האחורי של היישוב בית רימון, בדרך למקום בו אמור להיות היישוב שיבולת ומצפה נטופה, היה חסום על-ידי פגעי טבע ואי אפשר היה לצאת.

בני שריג: בית רימון שהוא יישוב בארץ ישראל, מצא את עצמו באוקטובר 2000 נצור.

ואסל טאהא: זה מוגזם מאוד.

ואסל טאהא: בין מצפה נטופה לבית רימון יש דרך.

ואסל טאהא: אתה לא צודק.

ואסל טאהא: אני עברתי שם.

ואסל טאהא: לא כך מקדמים פרויקטים.

בני שריג: ברגע שאנחנו יוצרים את הרצף הזה וממקמים את היישוב שיבולת בתווך בין בית רימון למצפה נטופה, אנחנו למעשה עושים חיבור.

בני שריג: ואם חס חלילה יהיה אוקטובר 2010, אז לפחות הקטע של בית רימון יהיה ניתן למעבר.

ואסל טאהא: זה יהיה נצור מהצד השני.

ואסל טאהא: אל תגזים, ואל תשקר.

ואסל טאהא: הוא לא צודק.

בני שריג: היישוב הרביעי הוא רמת ארבל.

בני שריג: רמת ארבל, ראשיתה ביוזמה פרטית.

בני שריג: חלק מהקרקעות הן קרקעות פרטיות.

בני שריג: זה לא ממש על הר ארבל, אלא ברכס ממול.

בני שריג: הוועדה המחוזית של מחוז הצפון אישרה ארבע שעות לפני שהיא דנה ביישוב רמת ארבל, להקים מחצבה בטווח של פחות מ-3 ק"מ.

בני שריג: תבינו את המשמעות מבחינה סביבתית.

בני שריג: הרכס שעליו מתוכנן לקום היישוב רמת ארבל הוא רכס של טרשים.

בני שריג: אין בו שום נכס נופי מבחינת צמחיה.

בני שריג: הוא נמצא ליד הכניסה ליישוב רביד, על הכביש שמוביל מצומת גולני לכביש עמיעד.

בני שריג: הכניסה תהיה בכניסה ליישוב רביד מצד דרום.

בני שריג: כפי שאמרתי, היישוב רמת ארבל הוא יוזמה של אנשים פרטיים.

בני שריג: חלק מהיישוב הוא קרקע פרטית והכוונה לצרף ליישוב אדמות מינהל.

בני שריג: זה יישוב שמיועד ל-1,600 בתי אב.

בני שריג: היזמים משווקים את היישוב בעיקר בצרפת, וכבר יש רשימה של אנשים שמוכנים לבוא ליישוב מהסוג של הזה.

בני שריג: זה לא יישוב קהילתי ולא יישוב אקולוגי.

בני שריג: אני חושב שלנו יש עניין שיהיה בסל ההיצע שלנו, גם יישוב כזה.

בני שריג: היישוב החמישי הוא קידמת כינרת.

בני שריג: היישוב הזה יושב מזרחית לכביש 90 על קטע חקלאי שאמור להיות מפונה לטובת היישוב.

בני שריג: הייתה התלבטות לגבי המיקום שלו.

בני שריג: צריך לזכור כי היישובים האלה הם אומנם יישובים שהוחלט עליהם בישיבת הממשלה, אבל הם צריכים לעבור את כל תהליך התכנון והבנייה.

בני שריג: קידמת כינרת הועלה לדיון בישיבה האחרונה של המחוזית, והוועדה המחוזית מחוז הצפון החליטה לא להעביר אותו לולנת"ע (ועדה לנושאים תיכנוניים עקרוניים), לדיון בהקלות על תמ"א 31 שמתחייב מהמשך הטיפול.

בני שריג: נכון לעכשיו אם איש לא יערער על זה, הוועדה המחוזית מחוז הצפון הרגה את קידמת כינרת.

בני שריג: הפורום החליט משיקולים סביבתיים בעיקר, לא רואה לנכון הצדקה להקים פה את היישוב הזה על אף זה שהיה ידוע לכל שהממשלה החליטה, על אף זה שבוועדה המחוזית יושבים גם נציגי הממשלה שיודעים שמצד אחד הם צריכים להביא את מדיניות הממשלה בחשבון בזמן שהם מחליטים את מה שהם מחליטים, אבל יחד עם זה הם סוברניים להחליט על-פי שיקול דעתם.

יורי שטרן: איזה משרד הכין את התוכנית?

בני שריג: מכיוון שלא הייתי מעורב בזה, אז אני לא רוצה חלילה לגזול את הקרדיט מאנשים שהיו מעורבים.

בני שריג: משרד השיכון מקדם את התוכנית.

בני שריג: יש גורם אחד שמקדם, אבל יש הרבה גורמים שמעורבים.

בני שריג: בדרך כלל מעורבים בזה גם משרד השיכון, עוזר ראש הממשלה לענייני התיישבות מעורב בזה, מינהל מקרקעי ישראל מעורב בזה מטבע הדברים, וכן ראשי הרשויות.

בני שריג: זה עניין מערכתי, זה לא עניין של שליפה.

בני שריג: ישנם שני יישובים נוספים והם חרוב בגליל, ויששכר.

בני שריג: מדובר בשני יישובים קהילתיים כשאחד מהם דתי והשני חילוני.

בני שריג: הם מיועדים לשבת על הרכס שנמצא מעט מזרחית מכביש 70 שבקטע שבין צומת יגור לצומת סמוך.

בני שריג: הם יישובים שנכללים באזור המועצה האזורית זבולון.

בני שריג: חלק מהיוזמה לדחיפת היישובים קדימה היא של המועצה עצמה.

בני שריג: שני היישובים האלה נמצאים עכשיו אחרי קבלת הנחיות להכנת תסקיר השפעה על הסביבה.

בני שריג: גם הקטע הזה של הכנת ההנחיות עבר מכבש די רציני.

בני שריג: צריך לזכור שבין כל תחנה ותחנה עובר זמן רב, והיישוב שנמצא מבחינה סטטוטורית בפאזה הכי מתקדמת כשלוש שנים אחרי שהחליטה הממשלה, הוא היישוב מיכל.

בני שריג: היה בו דיון בתסקיר השפעה על הסביבה, ובסוף הדיון הוחלט להמליץ להעביר את התוכנית לעיון הולנת"ע לצורך מתן הקלה בתמ"א 31.

יורי שטרן: למה זה לא עובר ועדות תיכנון רגילות?

בני שריג: זה עובר את כולן.

בני שריג: התוכניות האלה צריכות לקבל כרגע הקלה מתמ"א 31 שהיא מאפשרת לקבל הקלות ממנה, זה שינוי תוכנית המתאר.

בני שריג: זה עולה למועצה הארצית ועובר שם דיונים.

בני שריג: תוכנית המתאר הארצית תמ"א 31 היא מגדירה ייעודי קרקע, אבל מכיוון שהיא תוכנית מתאר ארצית ומכיוון שהיא לא תוכנית שמשנים אותה כל יום שני וחמישי, יש בה דלתות להתייחסות לשינויים מהסוג הזה של הקמת יישוב חדש במקום שלא תוכנן מלכתחילה.

בני שריג: תמ"א 35 היא תמ"א שלא קיבלה מעמד סטטוטורי, היא עוד לא מאושרת, כך שהיא הצהרה רעיונית.

בני שריג: לפני מספר ימים קיבלתי תזכורת מהאדריכל שמאי אסיף שעמד בראש הצוות שהכין את תמ"א 35 והוא עומד להתמנות היום לאחראי על נושא התכנון במשרד הפנים, מנהל מינהל התיכנון.

בני שריג: תמ"א 35 מייצגת תפיסת עולם מטרופולינית.

בני שריג: היא מתמקדת בארבעה מרכזים מטרופולינים: חיפה, תל-אביב, ירושלים ובאר שבע.

בני שריג: הפועל היוצא מתמ"א 35 הוא שהגליל והנגב יהפכו לשני פארקים לאומיים.

בני שריג: יכול להיות שזה רעיון נפלא במקומות כמו איסלנד.

בני שריג: התוכנית הזאת שנעשתה על-ידי אנשים מקצוע בחסד עליון, ואדוני יאמין לי שאני קרוב לעניין הזה,

בני שריג: אמות המידה המקצועיות נפלאות.

בני שריג: אבל, אם אדוני חושב שהעניין הזה מתאים לנו במדינת ישראל עם הנגב והגליל שכל אחד הוא ייחודי, אז התשובה היא לא .

בני שריג: הם יהפכו לפארק לאומי, ובסופו של דבר אם יתקיים החזון הזה אז בעוד עשרים שנה התושבים בגליל יהיו פותחי בקבוקי קולה לאנשי רעננה שיבואו לשם בסוף שבוע.

בני שריג: יכול להיות שמדינה כמו ארצות-הברית יכולה להרשות לעצמה גם כמה פארקים לאומיים מהסוג הזה.

בני שריג: אנחנו בגליל לא יכולים להרשות לעצמנו את הלוקסוס הזה.

בני שריג: אם אנחנו נשדר על-פי תמ"א 35 שזה פארק לאומי ולא ממש אזור, אז אני כשאני עובר מירושלים לצפון, לא אעלה בדעתי להתיישב במקום שהוא לא מטרופולין.

בני שריג: במטרופולין ייתנו את השירותים.

בני שריג: בפארק לא ייתנו לי דרכים ומנחתים.

בני שריג: אדוני צריך לדעת שמחוז הצפון הוא המחוז היחיד שאין בו אוניברסיטה.

בני שריג: אין אוניברסיטה בגליל, נקודה.

בני שריג: מכללת תל-חי רחוקה מלהיות אוניברסיטה.

רקפת כץ: תמ"א 35 מונעת את זה?

בני שריג: תמ"א 35 מונעת מאנשים לרצות להגיע לצפון.

בני שריג: הגליל הוא המקום היחידי שאין בו בית חולים אוניברסיטאי.

בני שריג: יש אותו בנגב, יש אותו בירושלים, תל-אביב ובחיפה, אבל לא בגליל.

יורי שטרן: אני חושב שאתה בונה פה קשר שלא קיים.

בני שריג: אני רואה את הפיתוח של הגליל בראייה מערכתית.

בני שריג: אני רואה את כל המערך, הא בהא טליא.

בני שריג: שום דבר לא הולך לבד.

יורי שטרן: האטרקטיביות של הגליל היא בכך שזהו אזור ירוק ופסטורלי.

יורי שטרן: כל דבר שבא להרוס את זה מוריד מהאטרקטיביות של הגליל ובסופו של דבר פוגע בהתיישבות.

בני שריג: הכל עניין של מידה ומינון.

בני שריג: אנחנו מדברים על חמישה יישובים בגליל.

בני שריג: זה לא יימנע את המאמצים האחרים שלנו.

בני שריג: רק בשבוע שעבר קיימנו בקיבוץ סער כנס כדי לעניין אנשים מהמרכז להתיישב ביישובים קיימים בצפון.

בני שריג: קיבוץ סער הוא דוגמה לזה.

בני שריג: לקחו מבנה ציבורי ישן והפכו אותו למבנה היי-טק ושתיים-שלוש חברות התמקמו בו.

בני שריג: אנחנו רואים את זה בתור מודל.

בני שריג: אנחנו משווקים את זה, אנחנו משקיעים אנרגיה בשביל שישכפלו את זה.

בני שריג: אני מאוד רוצה להביא את אחת החברות מהרצליה ולהושיב אותה באדמית.

בני שריג: אנחנו ניתן להם את המבנים, הם יקבלו מגורים לעשרה-חמישה עשר חבר'ה שיבואו לגור שם.

יורי שטרן: מה הם הגורמים המרכזיים שמונעים פיתוח?

יורי שטרן: למה אנשים לא באים בהמוניהם לשטח כל כך יפה?

יורי שטרן: אחד הפתרונות בפיתוח הוא הקמת יישובים חדשים, אבל זה לא הנושא היחידי.

בני שריג: יש תנאים הכרחיים ויש תנאים מספיקים.

בני שריג: התנאי ההכרחי ומה שיביא אנשים לצפון זה תעסוקה.

בני שריג: אבל, זה תנאי הכרחי, זה לא תנאי מספיק.

בני שריג: אנשים ירצו לראות תשתיות תחבורתיות, הן בכבישים, הן ברכבות, הן במנחתים, שיעזרו להם להגיע למקומות העבודה באזור המרכז.

עמרי שרון: כמה מנחתים יש כבר בצפון?

בני שריג: המנחתים הפעילים בצפון הם בעיקר בראש פינה.

בני שריג: המנחת בקרית שמונה כבר לא קיים.

עמרי שרון: האם יש בצקלון מנחת?

בני שריג: בצקלון יש מנחת שיכול לשמש רק צקלון בלבד.

עמרי שרון: האם יש בחיפה מנחת?

בני שריג: בחיפה יש שדה תעופה, אבל הוא לא משרת את הגליל.

עמרי שרון: אם אני זוכר נכון, תמ"א 15 עוסקת בזה.

עמרי שרון: יש לך שם יותר מידיי מנחתים.

עמרי שרון: זה גם קבוע בתמ"א ויש לזה התייחסות.

עמרי שרון: אני חושב שלא נכון להכניס לכאן את נושא המנחתים, כי אתה נכנס למוקש אחר.

בני שריג: תעסוקה הוא הגורם שיכריע.

בני שריג: אבל התנאים המספיקים הם: תשתיות תחבורתיות, חינוך, בריאות, איכות הסביבה, ומגורים.

יורי שטרן: מה אתם עושים בשביל לפתור את הבעיות האלה?

יורי שטרן: הרי כל השקעה בהקמת היישוב עם התשתיות הנוספות שצריך לבנות כמו למשל דרכים, זה מן הסתם בא על חשבון פיתוח המקומות הקיימים.

יורי שטרן: את המסה הקריטית אפשר להשיג על-ידי תוספת אוכלוסין למקומות הקיימים או על-ידי פריסה יותר לארג'ית.

בני שריג: הרחבה של יישובים היא יפה על הנייר, אבל אל יקל הדבר בעינכם.

בני שריג: ליישוב כמון ליד כרמיאל, הייתה תוכנית הרחבה מאושרת.

בני שריג: אבל, הוא החליט יחד עם המינהל לשנות אותה כדי שהיא יותר ידידותית לסביבה.

בני שריג: שבע שנים הוא מתגלגל ועוד אין לו אישור על התוכנית.

יורי שטרן: זה נכון גם לגבי יישוב חדש.

יורי שטרן: אתה לא חוסך פה שום שלב על-ידי זה שאתה מתחיל מחדש.

בני שריג: בהרחבות ישנו נושא האיכלוס והחיבור של שתי האוכלוסיות שהוא לא עניין של מה בכך.

בני שריג: כל אחת מהמועצות האזוריות הקימה צוות היגוי לנושא הזה של החיבור של המרקם האנושי.

יורי שטרן: אני מציע שחברי הכנסת יתבטאו עכשיו ואחר כך נמשיך.

רקפת כץ: גם אנחנו היינו רוצים להראות כמה נתונים.

ואסל טאהא: אני הייתי רוצה לתקן בכמה דברים את נציג רשות הפיתוח.

ואסל טאהא: אני הייתי חבר ברשות לפיתוח הגליל כשהיא הוקמה ואנחנו לא ראינו ולא הרגשנו את הפעילות שלה.

ואסל טאהא: אני רואה שהם הפכו היום לפעילים, וזה מצוין.

יורי שטרן: למה כשאתה היית חבר היא לא הייתה פעילה ועכשיו היא כן פעילה?

ואסל טאהא: אנחנו הגשנו תוכניות ופרוייקטים, אבל הם לא עשו.

ואסל טאהא: כיושב ראש החברה לטיפול במי קולחין, אני חיברתי את בית רימון לתשתיות ועזרתי להם להתחבר לקו הראשי.

ואסל טאהא: הקמת עוד יישוב באזור בית נטופה, פוגעת בצומח, ובנוף שבאזור.

ואסל טאהא: זה מקום שצריך לשמור אותו.

ואסל טאהא: אני מכיר כל ס"מ באזור הזה, ולפי דעתי גם קשה להתחבר לתשתיות שם.

ואסל טאהא: אני מזמין את הוועדה לבקר במקום ולראות מה יש.

ואסל טאהא: אני יודע גם שבבית רימון היו 17 משפחות, אבל הוא דיבר על 15 משפחות.

ואסל טאהא: שתי משפחות כבר לא נמצאות שם וזה לא מפני שהמקום שם מסוכן.

ואסל טאהא: להיפך, היחסים בין כפר כנא, רומנא, עוזר, ובית רימון הם יחסים מאוד טובים.

ואסל טאהא: היה אירוע אחד שנמשך יום יומיים ונגמר.

ואסל טאהא: צריך לזכור שבצד השני יש עוד כפר ערבי בוענא ג'דאד, ואם יהיה אירוע הם יהיו במצור.

ואסל טאהא: למה אתה מציע עוד יישוב?

ואסל טאהא: ככה בונים?

ואסל טאהא: אנשים בוחרים לגור בנצרת עלית על פני בית רימון, וזה כשהמרחק בין נצרת עילית לבית רימון הוא בסך הכל 5-6 ק"מ.

ואסל טאהא: אנשים מחפשים לגור במקום בו יש תשתיות, בו יש איכות חיים, בתי ספר.

ואסל טאהא: אנשים מעדיפים לגור במקומות שנוחים להם.

ואסל טאהא: לכן, לא מעבים את בית רימון.

ואסל טאהא: זה לא בגלל שיש שם סכנות, לא צריך להגזים.

ואסל טאהא: צריך לדבר אמת.

ואסל טאהא: האמת היא שאנשים בוחרים לגור בנצרת עילית ולא לגור בבית רימון.

ואסל טאהא: למה להציע לבנות עוד יישוב בין מצפה נטופה לבין בית רימון כשהמרחק הוא 2.5 ק"מ?

ואסל טאהא: זה מוגזם מאוד.

בני שריג: אני אומר באחריות שאדוני לא יודע מה קורה בבית רימון.

ואסל טאהא: אני יודע שבונים שם, אבל לא מאכלסים.

בני שריג: אדוני יודע מה היה כשחיברו את הביוב של בית רימון, אדוני לא יודע מה קורה היום בהרחבה של בית רימון.

בני שריג: אני מוכן לעמוד בפני כל בדיקה של העניין הזה.

בני שריג: בבית רימון הייתה הרחבה ושיווקו שם 20 בתים שהוקמו והמשפחות גרות, ועוד שלושה שלדים שנמכרו בשלבים כאלה ואחרים.

בני שריג: הפרוייקט הזה נתקע בגלל חילוקי דעות עם הקבלן, עם היזם, שהוא היום ראש עיריית טבריה והוא כבר לא היזם.

בני שריג: הסיבוך בבית רימון נתקע תקיעה עסקית.

בני שריג: יש אנשים שמעונינים להגיע לבית רימון, ואנחנו מנסים עכשיו לחלץ את הפרויקט הזה.

ואסל טאהא: אני יודע שיש שם בנייה.

ואסל טאהא: אבל, אני יודע שיש בנייה לא מאוכלסת.

בני שריג: אם אדוני רוצה ניסע שנינו לבית רימון ונראה מה קורה שם.

בני שריג: נעלה להר ונספור.

ואסל טאהא: כל יום חמישי ושישי אני נמצא שם.

ואסל טאהא: יש בנייה, אבל היא לא מאוכלסת.

ואסל טאהא: במקום להשקיע את המשאבים האלה בבנייה של יישוב חדש באזור הזה שהיא רק מיותרת מכל הבחינות, כדאי מאוד להשקיע את המשאבים האלה ביישובים הקיימים ולעבות אותם.

ואסל טאהא: דע לך שהגליל לא יתפתח ללא הערבים.

ואסל טאהא: אנחנו שם יותר מ-50%.

ואסל טאהא: אי אפשר לפתח אזור בצד אחד של המתרס ולא לדבר על הצד השני.

ואסל טאהא: אם כבר מדברים עליו אז מדברים עליו כמכשול.

ואסל טאהא: ככה אתה דיברת וזה לא נכון.

ואסל טאהא: אתה דיברת על סכנין כמכשול.

ואסל טאהא: אי אפשר גם לפתח את העיר לוד למשל, ולהשאיר 30% מהתושבים למטה.

ואסל טאהא: גם במצפה נטופה יש בתים שהם לא מאוכלסים, וגם בבית רימון הם לא מאוכלסים.

ואסל טאהא: אני מכיר באזור הזה כל גרגיר.

ואסל טאהא: חבל מאוד להרוס שם את כל הנוף.

ואסל טאהא: צריך לשמור שם על איכות החיים.

ואסל טאהא: דובר כאן כאילו מנחתים הם מנוף לפיתוח הגליל, וזה לא נכון.

ואסל טאהא: המרחק בין חיפה לטבריה הוא חצי שעה.

ואסל טאהא: המרחק בין ראש פינה לטבריה הוא חמש עשרה דקות.

ואסל טאהא: יש מנחתים, אבל אפשר גם לסלול מסילות ברזל.

ואסל טאהא: אף אחד לא מתנגד לזה.

יורי שטרן: אנחנו מדברים על מרחקים שבמדינה אחרת הם בין הפרברים של העיר לדאון-טאון.

בני שריג: אנשים לא מכירים את המציאות.

בני שריג: אין כוונה כרגע לסלול מנחתים.

בני שריג: עוסקים עכשיו בתכנון שלהם בכדי שלראש המועצה האזורית מטה אשר תהיה תוכנית למנחת בתיק, וכדי שלשותפים במועצה אזורית גליל תחתון וטבריה יהיה במגירה תיק תכנון למנחת.

בני שריג: אנחנו מטפלים בקידום שלה.

בני שריג: אנחנו היינו רוצים שכשיזם ירצה להקים מנחת כזה, הוא לא יצטרך לעבור את כל התהליך הבלתי אפשרי של הסטטוטוריקה.

עמרי שרון: מנחתים הוא הדרך הכי נכונה והכי מהירה להפוך קרקע חקלאית למשהו אחר.

עמרי שרון: זה דבר מיותר, לא נכון, והוא גם לא חשוב במקרה הזה.

עמרי שרון: לא צריך כל כך הרבה מנחתים, זה מיותר.

עמרי שרון: במקומות בקנה מידה אחר, עם מרחקים אחרים, אין כל כך הרבה מנחתים על מטר מרובע כמו שמנסים ליצור פה.

עמרי שרון: אני חושב שצריך לחזק כמה שיותר יישובים קיימים בדרך של עיבוי והבאת אוכלוסייה צעירה.

עמרי שרון: צריך לראות איך נמנעים ככל האפשר מהקמת יישובים חדשים.

עמרי שרון: יכול להיות שיש באמת צורך להקים יישובים באזור הגלבוע כי אין שם יישובים.

עמרי שרון: צריך לבחון את העניין הזה טוב.

עמרי שרון: אבל, במקומות אחרים צריך לראות איך נמנעים ככל האפשר מיצירת יישובים חדשים כי זה גם לא נכון שהם יהיו .

עמרי שרון: הכי קל להתחיל משהו חדש, הרבה יותר קשה לשמור משהו ולפתח אותו.

בני שריג: אני מניח שזה היה השיקול שאישרו רק 14 יישובים מתוך 64 יישובים.

עמרי שרון: עדיין, יכול להיות שחלק מ-14 היישובים מיותרים.

בני שריג: נשארו שני יישובים.

בני שריג: אתה אומר שיכול להיות ששני היישובים בגלבוע הם בסדר.

בני שריג: את היישוב קידמת כינרת כבר הרגו במחוזית.

עמרי שרון: כשאתה גומר לחזק את היישובים הקיימים, אפשר שוב לבחון את נושא הקמת יישובים חדשים.

עמרי שרון: זה לא רק שיקול סביבתי, אלא גם שיקול ענייני.

עמרי שרון: צריך לבדוק בדיוק אם צריך, כמה צריך, ורק אחרי שבודקים את הצורך האמיתי צריך לראות איך עושים אותם, ואז זה לא צריך לפגוע בסביבה.

יורי שטרן: תודה.

יורי שטרן: חבר הכנסת חמי דורון, בבקשה.

חמי דורון: מבחינת השקפת העולם הציונית, אין ספק שיש צורך להגדיל את כמות המתיישבים בגליל.

חמי דורון: זו מטרה ציונית חשובה ונכונה, על זה אין ויכוח.

חמי דורון: אני רוצה להגיע למצב שבו יהיו יותר תושבים יהודיים בגליל.

חמי דורון: אני חושב שזו אידיאה ציונית שאני לפחות גדלתי עליה.

חמי דורון: כשאתה מקים עוד יישוב בין שני יישובים שהמרחק בינהם הוא 1-2 ק"מ, אתה יוצר מצב שבו יהיו בעתיד מלחמות על שטחי המחיה בין היישובים.

חמי דורון: אם היישוב מתפתח בצורה סבירה אז הוא מהר מאוד יגיע לגבול של היישוב הבא, ואז יש לנו בעיה מי אוכל את מי.

חמי דורון: אני גם מבין שמשרד הפנים בסך הכל לא שלם עם הקמת היישובים האלה כיישובים חדשים.

חמי דורון: כשאתה רוצה לבנות רצף התיישבות, לעיתים צריך לקחת דווקא את אותו יישוב קיים ולעבות אותו לכיוון היישוב הבא.

חמי דורון: זה לא חוכמה להקים יישוב חדש.

חמי דורון: מקימים היום מאחזים ביהודה ושומרון , שלחלקם אני מסכים ולחלקם לא, ומושיבים שם קרוון אחד.

חמי דורון: אתם עושים היום בדיוק אותו הדבר, אתם רק הופכים את זה לשיטה.

חמי דורון: זה לא הגיוני.

חמי דורון: תעבו את היישובים הקיימים.

חמי דורון: מלכישוע מתוכננת ל-174 יחידות דיור, ובפועל יש בה 25.

חמי דורון: פחות מ-15% מהיישוב מנוצל.

חמי דורון: נראה לי שזו שיטת העבודה.

בני שריג: מלכישוע הוא כפר חוסים.

חמי דורון: מעלה גלבוע מתוכנן ל-356 יחידות.

חמי דורון: סך הכול, 65 יחידות.

חמי דורון: אתה עדיין מתחת ל-20%.

חמי דורון: במירב יש שיפור יותר גדול, יש 29%.

חמי דורון: נקודת המוצא שלי שונה לחלוטין מנקודת המוצא של חבר הכנסת טאהא.

חמי דורון: מצד שני, צריך ליצור את העיבוי של ההתיישבות על-ידי זה שתיתן להתיישבות גם את האפשרות להיות יישוב שעומד על הרגליים, ולא להגיע למצב שבו היישובים ייעזבו לאט לאט.

חמי דורון: זה מה שמטריד אותי.

חמי דורון: הכי קל לבנות יישוב, יותר קשה לשמר אותו.

חמי דורון: זה בסדר שאתה מרחיב.

חמי דורון: ביהודה ושומרון יש גבעון א', גבעון ב', גבעון ג', גבעון ד'.

חמי דורון: תלמדו משם, תעשו כך.

חמי דורון: זה לא חוכמה לבנות יישובים חדשים שאני לא בטוח שהם יוכלו באיזשהו שלב לעמוד בפני עצמם.

חמי דורון: .

יורי שטרן: תודה.

יורי שטרן: אני למדתי תיאוריה אורבנית בזמנו, ואני רוצה לומר שהמרחקים באירופה בנקודות ההתיישרות הם בדרך כלל 4.5 ק"מ, כי זה המרחק הליכה שמחייב אתנחתא.

יורי שטרן: להקים אצלנו יישובים במרחק של ק"מ אחד מיישוב אחד לשני, הוא דבר פשוט אבסורדי.

יורי שטרן: דני מורגנשטרן, בבקשה.

דני מורגנשטרן: אני חושב שחבר הכנסת דורון ניסה לסכם יפה את הנקודה.

דני מורגנשטרן: אם רוצים לחזק את הגליל ואני חושב שאין ויכוח על הצורך והחיוניות שבחיזוק הגליל, אז חיזוק הגליל יכול להיות רק חיזוק אורבני דמוגרפי על-ידי יישובים עירוניים.

בני שריג: המסה היא בערים, החלק האחר להרחבות.

בני שריג: והמזער שבמזער שאנחנו עושים המון מהומה על לא מהומה, ביישובים החדשים.

דני מורגנשטרן: כמתכנן אורבני לא מקובלת עליי הגישה הזאת שאנחנו חייבים בכל מקום לתת את כל המגוונים של צורת היישוב.

דני מורגנשטרן: מה המרחק של קידמת כינרת מהגדר של קיבוץ האון שהופך להיות יישוב קהילתי?

בני שריג: קידמת כינרת נפסלה.

בני שריג: התהליכים שהעסק הזה עובר, עוברים גם את המסננת הזאת שאתה מדבר עליהם, ומי שלא עובר בחורים של המסננת נופל.

בני שריג: דובר על 64 יישובים, וצריך לזכור שאלו 64 נקודות שבהן הושקעה המון המון עבודה תיכנונית וחשיבה התיישבותית וכו'.

בני שריג: זה הזמן שנגזל ממה שאפשר היה להשקיע בקידום המקומות הקיימים.

בני שריג: מדינת ישראל היא קטנה.

בני שריג: אנחנו לא המערב הפרוע של ארצות-הברית ואפילו לא התקופה החלוצית אצלנו.

בני שריג: לא יכול להיות שכל קבוצת אנשים שיש לה רעיון יפה לחיות צורת חיים אקולוגית או אחרת, תקבל יישוב חדש.

בני שריג: אנחנו נגמור כך את העסק.

בני שריג: אתה צריך לשנות את הגישה התיישבותית כך שהיא תאפשר ביישוב קיים שכונות עם צורות חיים אחרות וניהול עצמי.

בני שריג: העולם מלא צורות ניהול מקומי ששונות משלנו.

בני שריג: אי אפשר לחשוב שהפתרון האולטימטיבי הוא הקמת יישוב.

דני מורגנשטרן: באזור הכינרת, בפוריה, כפר עבודה, המושבה כינרת, מגדל, הם יישובים שנותנים מגוון שלם שעונה על כל מה שרוצים להקים ביישובים החדשים.

דני מורגנשטרן: היו"ר יורי שטרן: הוועדה הזאת היא לא תחליף לפורומים אחרים שבהם דנים בכל יישוב ויישוב.

דני מורגנשטרן: אנחנו לא נחליט פה.

דני מורגנשטרן: סטף ורטהיימר הקים את כפר ורדים רק מתוך רצון ציוני טוב.

דני מורגנשטרן: בשנת 1977 אמרתי לו שאם הוא רוצה לחזק את הגליל, הוא צריך להצמיד את כפר ורדים כשכונה של מעלות כדי לחזק את העיר מעלות.

דני מורגנשטרן: הוא אמר לא, ושהוא רוצה יישוב ייחודי.

דני מורגנשטרן: במשך 12-15 השנים הראשונות זה החליש אורבנית את מעלות.

דני מורגנשטרן: אחר כך מעלות התגברה על עצמה.

דני מורגנשטרן: המסקנה היא ברורה.

דני מורגנשטרן: יש צורך בחיזוק של יישובים קיימים, אפילו לא עיבוי של כל יישוב.

עופר גריידינגר: נכון להיום, מדיניות המועצה הארצית הייתה ככל האפשר לחזק יישובים קיימים, להימנע מהקמת יישובים חדשים ולעודד חיזוקים של יישובים קיימים.

עופר גריידינגר: יש אזור בישראל שבו המדיניות הייתה שונה במעט.

עופר גריידינגר: היא נתנה הקלות כאלו ואחרות, אבל אנחנו לא דנים היום באזור הזה, בנגב.

עופר גריידינגר: בנגב אושרו יישובים חדשים וניתנו הקלות כאלו ואחרות.

יורי שטרן: נניח ויש במינהל גישה מסוימת כלפי הנגב, וכעבור עשר שנים אתם בודקים את התוצאה.

יורי שטרן: האם יש איזשהו מעקב והסקת מסקנות מהניסיון?

עופר גריידינר: בדרך כלל את הסקת המסקנות אנחנו עושים באמצעות עידכון תוכניות המתאר המחוזיות והארציות.

עופר גריידינר: כשעורכים תוכנית מתאר מחוזית או ארצית חדשה שעוסקת בנגב, בוחנים את מצב היישובים הקיימים ומצב ניצול הפוטנציאל הקיים.

עופר גריידינר: בימים אלה, אנחנו נמצאים בתוכנית שנקראת תוכנית מתאר מחוזית חלקית לאזור באר שבע, ובה בוחנים פעם נוספת את מצב היישובים סביב באר שבע, את מצב התשתיות, ואת הצורך לעשות שינויים כאלו ואחרים.

יורי שטרן: אתה מדבר פה על ניתוח סטטי.

יורי שטרן: זאת אומרת, רואים את המצב ואז מסיקים מסקנות לגבי מה אפשר לתקן.

יורי שטרן: אני מדבר על הערכה קונספטואלית.

יורי שטרן: נניח והלכתם על הקמת יישובים ליוצאי צבא בנגב.

יורי שטרן: האם בהסקת המסקנות אתם בודקים את הקונספציה, מה הייתה ההשפעה של הגישה הזאת על האזור ועל היישובים הקיימים, ואז אתם מתקנים את התוכניות בהתאם לזה.

יורי שטרן: אני שואל, האם אתם בודקים את הגישה הקונספטואלית שהייתה ב-15-20 שנים האחרונות?

עופר גריידינגר: אני יכול לתאר רק את התהליכים שאנחנו עושים, ולדעתי אנחנו פחות או יותר עונים על השאלה ששאלת.

עופר גריידינגר: נערכה עבודת מעקב שהוצגה במועצה הארצית במשך השנים והיא הייתה במסגרת תוכנית תמ"א 31.

עופר גריידינגר: תוכנית המתאר הארצית הזאת עסקה בכל מדינת ישראל.

עופר גריידינגר: היא עסקה בפיתוח וקליטת עלייה בשנות ה-90.

עופר גריידינגר: בתוכה הייתה ועדת מעקב ובקרה.

עופר גריידינגר: בשנים האחרונות, הוועדה הזאת סיימה את עבודתה.

יורי שטרן: מה המסקנה של אותה ועדה לגבי הקמת יישובים חדשים?

עופר גריידינגר: המסקנות בכל המסמכים שמוכרים לי, הן עדיין אותה מדיניות האומרת שהדבר החשוב הוא חיזוק היישובים הקיימים ואי הקמת יישובים חדשים.

עופר גריידינגר: זו עמדה שגם הוצגה בממשלת ישראל.

עופר גריידינגר: בנגב התנהגו אחרת.

יורי שטרן: האם הסיכום שלכם לגבי הנגב הוא שצריך להמשיך במדיניות האחרת, או שגם בנגב סיימנו את העתודה להקמת יישובים חדשים?

עופר גריידינגר: תלוי באזור.

עופר גריידינגר: למשל, האזור שבין יתיר לבאר שבע הוא אזור שבו המועצה הארצית החליטה להקים יישובים חדשים כחלק מהקמתו של מטרופולין באר-שבע.

עופר גריידינגר: יש אזור של רביבים שהוא מוגדר כאזור להקמת מוקדי פיתוח.

עופר גריידינגר: אושר בו שני יישובים חדשים, אחד בדווי ואחד יהודי.

עופר גריידינגר: הוא נחשב מקבץ פיתוח רביבים.

עמרי שרון: מה זה מקבץ רביבים?

עוזי חבשוש: אזור מקבץ רביבים הוא בין אזור צומת משאבים במזרח עד רתמים.

עמרי שרון: האם רתמים מלאה?

קריאה: רתמים ריקה.

עמרי שרון: אז למה להעלות עוד יישובים?

עמרי שרון: תעשה רתמים ב' או שתבנה רתמים מחדש.

עמרי שרון: האם אשלים מלאה?

עוזי חבשוש: אשלים היא לא באגן רביבים.

עוזי חבשוש: הנגב הוא לא כמו הגליל שיש שני ק"מ בין היישובים.

עופר גריידינגר: יש הבדל בין הצפון והנגב.

עופר גריידינגר: הגענו למסקנה שבנגב יש מספר אזורים שניתן להקים בהם מגוון יישובים.

עופר גריידינגר: זה מקבץ שדה בוקר, זה מקבץ רביבים, זה אזור באר שבע, פיתחת ניצנה.

עמרי שרון: היישובים בפיתחת ניצנה כמו כמהין הם כל כך ריקים ודלים.

עמרי שרון: למה לדחוס שם עוד יישוב?

עמרי שרון: מה תרוויח בזה?

עופר גריידינגר: אם יושב ראש הוועדה רוצה דיווח על היישובים החדשים בגליל ומצבם הסטטוטורי, אני אתן.

עופר גריידינגר: אני לא יודע אם יש צורך.

יורי שטרן: אני חושב שכרגע פחות מעניין אותנו המצב הסטטוטורי.

יורי שטרן: הגישה היא זו שמעניינת.

עופר גריידינגר: תמ"א 35, מבחינת ההצהרות שלה היא כן עידוד הפריפריה גליל ונגב.

עופר גריידינגר: אני לא יודע מאיפה לקוח כל מה שנשמע פה קודם שהכוונה שלה היא הפוכה.

עופר גריידינגר: זה לא נכון באופן מוחלט, חבל שהדברים נאמרו.

עופר גריידינגר: הדבר היחיד שנכון שנאמר שם הוא שהאדריכל שם הולך להיות מנהל מינהל התכנון במשרד הפנים.

עופר גריידינגר: לדעתי, זה המידע היחיד הנכון שנמסר לעניין תמ"א 35 קודם לכן.

עופר גריידינגר: אם למרות היעד הזה, נעשו טעויות בהשגת היעד, אני אשמח לשמוע רעיונות לשיפור השגת היעד.

יורי שטרן: אני חושב שהדבר הטוב ביותר שאפשר לעשות בנגב ובגליל זה לשמור על הייחודיות שלהם כמרחבים ירוקים או מרחבים מדבריים.

יורי שטרן: אם אתה הורס את זה, אז האטרקציה היחידה האמיתית שיש במקומות האלה לא תישאר ואז חבל על הזמן.

יורי שטרן: בשביל מה לגור רחוק מהמרכז כשאין לך את היתרונות האלה של טבע ומרחבים.

דני בראייר: אני עובד בסוכנות היהודית ואני עוסק בנושא ההתיישבות כבר 15 שנים, תחילה בגליל והיום בירושלים.

דני בראייר: בשלוש השנים האחרונות אנחנו פיתחנו תוכנית שנקראת "בינוי קהילתי" שעניינה יצירת מערכות יחסים שמאפשרות מגורים הדדיים בין אוכלוסיות שקיימות בתוך יישובים לאוכלוסיות חדשות.

דני בראייר: הנושאים האלה מאוד מורכבים ומסובכים.

דני בראייר: בגלבוע למשל, ספק אם ניתן להושיב אוכלוסייה שהיא איננה דתית ליד שני היישובים בגלבוע שהם דתיים.

דני בראייר: אם רוצים שיהיה תגבור בגלבוע אז מטבע הדברים הוא חייב להיות לא דתי, כי התגבור הדתי הגיע למיצוי יכולתו.

דני בראייר: כנראה שהם לא יכולים לגדול יותר.

דני בראייר: אם הם היו יכולים הם היו גדלים.

דני בראייר: נוצרות בעיות מאוד מסובכות בתוך היישובים.

דני בראייר: הגיל הממוצע של האוכלוסייה בגלבוע עבר את החמישים.

דני בראייר: מי שחושב שאם תגענה לשם משפחות צעירות חדשות לא דתיות ותתיישבנה מסביב באיזשהי התיישבות קהילתית והן תתאחדנה לאיזשהו מירקם חברתי אפשרי, צריך לעשות הערכת מצב האם זה בכלל אפשרי.

יורי שטרן: זאת אומרת שאתם לא רואים את ההחלטה הזאת כנכונה מבחינתכם?

דני בראייר: לא, נהפוך הוא.

דני בראייר: אני רוצה לומר שאי אפשר להתעלם מהעובדה שחלק מהאוכלוסייה ביישובים ותיקים הוא מבוגר, וקשה מאוד להרחיב אותו עם אוכלוסייה צעירה שהיא לא מאותו זן.

דני בראייר: אני רוצה לומר מבלי לפגוע באף אוכלוסייה, שחייבים להבין את המגבלות של יישובים קטנים מסוג זה.

דני בראייר: יישובים מהסוג הזה הם לא יישובים שניתן להחיל בהם אוכלוסיות חדשות ללא שיקול דעת.

יורי שטרן: אין ספק שיש פה סיבוכים ומרקם מאוד עדין של האוכלוסיות.

יורי שטרן: האם הפתרון שקיים עבורנו הוא להקים כל פעם יישוב חדש?

יורי שטרן: הרי גם אם נקים יישוב לאוכלוסייה צעירה יותר אז גם האוכלוסייה הזאת תזדקן במרוצת הזמן.

יורי שטרן: מחלקת התיישבות הייתה עשרות שנים הגורם המוביל ביישוב הארץ.

יורי שטרן: אני גם עבדתי אצלכם, הייתם ממונים עליי כמזכיר היישוב.

יורי שטרן: אם הגישה היא זאת, אז אנחנו באמת צריכים עוד סיביריה אחת גדולה בשביל לספק את רצונם של היהודים ושל הערבים.

יורי שטרן: אם כך, זה ממש ללא מוצא.

דני בראייר: להערכתי, חלק מהיישובים יצטרכו בסופו של דבר לקבל שינוי סטטוטורי כמו קיבוץ האון שעובר הסבה ליישוב קהילתי וזאת משום שהאוכלוסייה שלו התמעטה כל כך, כך שהוא לא יכול להיות יותר קיבוץ.

דני בראייר: אני לא אכנס כרגע לשאלה אם זה טוב או רע.

דני בראייר: באזור הגליל התחתון אין התיישבות קהילתית דתית מהסוג הזה שמדובר ביישוב נופי ארבל.

דני בראייר: נופי ארבל משווק היום ליהודים ממוצא צרפתי.

רקפת כץ: הם משווקים משהו שעוד אין לו אישור.

רקפת כץ: אחר כך יגידו: שיווקנו ולכן חייבים לאשר, זה כבר שווק.

רקפת כץ: איך משווקים יישוב שעוד לא אושר?

רקפת כץ: אני מדברת על מדיניות ומינהל תקין.

רקפת כץ: זה קורה לנו כל הזמן.

יורי שטרן: זו קביעה ממש מאוד לא מובנית.

יורי שטרן: בהרבה מאוד מקומות, ולא רק ביהודה ושומרון, החלוצים בהתיישבות הם דווקא גרעינים דתיים.

יורי שטרן: אמנה הקימה גם בגליל מספר יישובים.

יורי שטרן: אני לא יודע מאיפה אתם לוקחים את המסקנה הזאת.

דני בראייר: העובדות בשטח מדברים.

יורי שטרן: העולים מצרפת הם בדרך כלל דתיים.

יורי שטרן: אולי במקום להקים יישוב חדש בהר ארבל עבור אותם עולים מצרפת , כדאי להביא אותם לאזור הגלבוע שהוא אזור של התיישבות דתית.

קריאה: זאת בכל אופן אוכלוסייה עירונית.

קריאה: זו לא אוכלוסייה כפרית.

יורי שטרן: אולי נמאס להם מהעיר.

יורי שטרן: אבל, אולי לא לקחתם בחשבון בקביעה הזאת את הצעדים הפעילים בהם אתם יכולים לנקוט כדי למשוך את אותה אוכלוסייה.

יורי שטרן: דו הקיום שלהם הוא בעייתי בכל מקרה, גם כשהם לא באותו יישוב.

דני בראייר: אנחנו, הסוכנות היהודית, השקענו בהרחבות ביישובים מירב ומעלה גלבוע סכומי עתק, גם בתכנון וגם בהרחבות היישובים עצמם.

דני בראייר: לצערי הרב, התוצאות הן מאוד דלות.

דני בראייר: במירב כעשרים בתים, ובמעלה גלבוע אפילו זה לא.

דני בראייר: כדי להחזיק את מעלה גלבוע בחיים, סייענו שם בתרומה גדולה בהקמת ישיבה כדי שיהיו שם אנשים צעירים.

דני בראייר: המצב הוא הרבה יותר מסובך ממה שאנשים פה חושבים.

דני בראייר: אנשים חושבים שאולי הטבע יחבר חמור וגמל וייצא מזה משהו חדש.

דני בראייר: אני לא מכיר מוטציוני כזה למרות שאני חקלאי במקצועי.

דני בראייר: כנראה שאי אפשר לחבר את החיבורים האלה והעובדה היא שניסינו.

דני בראייר: זה לא שלא ניסינו.

דני בראייר: האוכלוסייה הדתית מסיבות שלה, מעדיפה לא להגיע להתיישבות הזאת.

דני בראייר: אני לא אלאה את הוועדה בכל הבעייתיות שיש בחיבור אוכלוסיות למקומות מגורים.

דני בראייר: האופציה היחידה שקיימת היא להביא לשם אוכלוסייה חליפית, אוכלוסייה שהיא איננה דתית.

דני בראייר: אפשר לעשות את זה באמצעות יישוב חדש, ואפשר לא להקים את היישוב החדש.

דני בראייר: אני לא נכנס כרגע לשיקולים של הממשלה למה היא החליטה שצריכים להיות יותר אנשים בגלבוע.

דני בראייר: אני רק מסביר את הבעייתיות מבחינה חברתית של הרחבת היישובים בגלבוע.

דני בראייר: יש לנו יישוב קהילתי יפה מאוד שני מטר מרמת ארבל, וגם קיבוץ שנמצא לא רחוק משם.

דני בראייר: אלו יישובים סוכנותיים.

דני בראייר: היינו יכולים להביא לשם את העולים אם היה אפשר לחבר את האוכלוסיות האלה.

דני בראייר: כנראה שאי אפשר לחבר את האוכלוסיות האלה ביחד, עם כל הרצון הטוב.

דני בראייר: מדובר בסוגים שונים של אוכלוסיות.

דני בראייר: אלה ישראלים שחלקם בחרו להיות אנשי הנוער העובד שמאיישים את רביד.

דני בראייר: הם בונים שם מודל של קיבוץ חינוכי.

דני בראייר: זה לא יתחבר בשום צורה עם האוכלוסייה הדתית שתגיע מצרפת.

עמרי שרון: איזה סבב זה ברביד?

דני בראייר: סבב שלישי.

עמרי שרון: זה אומר שצריך לעשות את זה כמו שצריך.

עמרי שרון: כלומר, להביא גרעין כמו שצריך ולבנות מנהיגות מקומית כמו שצריך, ולבנות יישוב כמו שצריך.

עמרי שרון: אם זה נעשה כמו שצריך אז היישוב מצליח.

דני בראייר: אני מוכן לקבל כל הצעה שתתרום.

דני בראייר: אני רוצה להתייחס ליישוב שיבולת.

דני בראייר: היישוב שיבולת הוא נקודת חיבור חיוני בין שני היישובים האלה.

דני בראייר: יש שם מגזר ייחודי שדורש איזשהו חיבור, וכך אנחנו מסתכלים על זה.

דני בראייר: יכול להיות שבסוף ייווצר רצף אחד של יישוב לאורך כל הטורעאן ואני מתאר לעצמי שהחברה להגנת הטבע לא תשמח לזה.

יורי שטרן: אנחנו מכירים בקיום המתח הלאומיים, ואנחנו מבינים גם למה רוצים יותר אוכלוסייה על רכס הגלבוע.

יורי שטרן: אבל, לא נראה שהפתרון היחידי הוא הקמת יישובים חדשים.

יורי שטרן: אנחנו דורשים מהבדווים בדרום למשל, להתרכז בשבעה יישובים חדשים.

יורי שטרן: זה קודם כל בנייה בלתי חוקית, אבל גם כשהולכים והופכים אותה לחוקית, אי אפשר לתפוס את כל השטח הפנוי.

יורי שטרן: זה נכון גם לגבי יהודים.

יורי שטרן: השטח הוא אותו שטח.

יורי שטרן: אני כמעט ולא רואה יישובים במקומות האלה שאין לגביהם בעיה בתוספת אוכלוסייה אחרת.

יורי שטרן: בסופו של דבר אתם תבואו בכל מקום ותגידו שצריך עוד יישוב.

יורי שטרן: זה פחות או יותר מה שמשתמע.

דני בראייר: אני מצטער שהובנתי לא נכון.

דני בראייר: לא ציינו את אותם ארבעים או חמישים יישובים שאנחנו כן עוסקים בהרחבות קהילתיות ואנחנו כן מצליחים בהם כמו בגוש משגב, כמו לאורך קו העימות.

עמרי שרון: דעתי בעניין הזה היא כמו דעתו של היושב ראש.

עמרי שרון: תמיד תוכל למצוא מקום שאליו תוכל לצרף גרעין ייחודי המתאים.

עמרי שרון: עם זאת, אנחנו עדיין מכירים בצורך ובחשיבות של הקמת יישובים חדשים במקומות ספציפיים בגלל בעיות ספציפיות, למשל כמו בגלבוע.

יורי שטרן: נציג לפיתוח הנגב, בבקשה.

עוזי חבשוש: אנחנו מקיימים פה דיון בנושא התיישבות שהיא לפי מדיניות ממשלתית.

עוזי חבשוש: ישנם גופי ביצוע, משרד השיכון, מינהל מקרקעי ישראל, והרשות לפיתוח הנגב, ואין להם פה נציגות.

יורי שטרן: אנחנו מקדישים את רוב הדיון לגליל בגלל זה שרוב אנשי פיתוח הנגב נמצאים עכשיו באירוע אחר.

עוזי חבשוש: אני הייתי מצפה מדיון מהסוג הזה, שקודם כל נשאל את עצמנו מה ממשלת ישראל עשתה לאורך ההיסטוריה כדי לחזק את הנגב והגליל.

עוזי חבשוש: אתה מניח על השולחן פה נושא, כדי לנסות ולטרפד את נושא פיתוח יישובי הגליל והנגב.

יורי שטרן: לא, לא.

יורי שטרן: אתה לא יכול לקבוע מהי כוונת חברי הכנסת, כל עוד הם לא אמרו את זה.

יורי שטרן: אתה חייב קודם כל לחזור בך.

עוזי חבשוש: אין בעיה, אני חוזר בי.

עוזי חבשוש: אבל, עדיין אני סבור שצריך למקד את הדיון הזה בלימוד הנושאים והצרכים של הנגב והגליל, כי ממשלות ישראל לאורך ההיסטוריה לא עשו מספיק ברצינות כדי לחזק את הנגב והגליל.

עוזי חבשוש: יכול להיות שיש כאן מדיניות האומרת שיש לחזק את מרחב גדרה-חדרה.

יורי שטרן: הדיון כאן הוא על איך מחזקים את מה שצריך לחזק.

יורי שטרן: פיני קבלו, בבקשה.

פיני קבלו: אדוני יודע שממש בימים אלה מאחדים יישובים ומנסים לעשות חיבורים על מנת לחזק יישובים קיימים שמבחינה כלכלית לא יכולים לתת שירותים מוניציפליים.

פיני קבלו: רק אתמול התקיים כנס ביסוד המעלה של המושבות בשאלה כיצד ניתן לחזק אותן כך שהן תוכלנה לתת שירותים מוניציפליים שהולכים ומתבטלים.

פיני קבלו: אני יודע שעושים הכל כדי לחזק ולהביא התיישבות לגלבוע.

פיני קבלו: זה מאוד מאוד קשה.

פיני קבלו: העמדה שלנו היא לחזק את היישובים הקיימים.

פיני קבלו: אנחנו גם צריכים לראות את תופעת ההזדקנות בהתיישבות העובדת.

פיני קבלו: בשדה נחום למשל, הקימו שכונה קהילתית שהיא החלישה את היישוב בית שאן, כי חלק מהאוכלוסייה הטובה עברה לשם.

פיני קבלו: אותו הדבר קורה בחלק גדול מהקיבוצים.

פיני קבלו: זה ב על חשבון העיר.

פיני קבלו: יש התיישבויות שהן ריקות, בואו תחזקו אותם.

פיני קבלו: תצילו קיבוצים כפי שהצילו את שדה נחום.

פיני קבלו: תציגו אותם גם בפני אוכלוסיות ייחודיות.

פיני קבלו: ישנן היום התיישבויות שבקושי מצליחות לשאת את עצמן.

פיני קבלו: הן נושאות את עצמן בזה שהן משכירות בתים ונותנות שירותים לאזור.

פיני קבלו: אקדמאים צעירים ואוכלוסייה שרוצה שהילדים שלה ילמדו בקיבוצים נעה לכיוון ההוא, והעיר בית שאן נשארת עם אוכלוסייה מזדקנת, והיא לא יכולה לתת שירותים מוניציפליים.

פיני קבלו: יש פה ויכוח גדול בעניין הזה.

פיני קבלו: כולם רוצים התיישבות.

פיני קבלו: יש היום מקומות.

פיני קבלו: הבעיה היא באמת בתחזוק המקומות וכיצד ניתן לעשות זאת.

פיני קבלו: עמדת השלטון המקומי היא לחזק ככל שניתן את היישובים הקיימים.

פיני קבלו: אפשר ליצור שכונות וקהילות ליד יישובים קיימים.

ולרי ברכיה: עמדת המשרד לאיכות הסביבה מתבטאת שוב ושוב במכתבי השרה, והיא לחזק את היישובים הקיימים, ובמיוחד להשקיע ביישובים עירוניים.

ולרי ברכיה: זה גם נכון לנגב ולגליל, כמו גם לכל הארץ.

ולרי ברכיה: יש בעיקר לשפר את איכות הסביבה ליישובים העירוניים.

ולרי ברכיה: לגבי היישוב מיכל, אנחנו שוללים מכל וכל יישוב שנקרא כפר אקולוגי משום שאין דבר כזה.

ולרי ברכיה: אם רוצים להיות אקולוגיים, אז הדבר האקולוגי הנכון והטוב ביותר הוא לגור בשכונה עירונית שבה איכות הסביבה היא ברמה טובה, שכונה ירוקה שמתנהלת יישוב עירוני.

ולרי ברכיה: נכון שאין ביישוב מיכל יער עם עצים, אבל יש שם אוכלוסייה של איריס הגלבוע.

ולרי ברכיה: אנחנו אומרים שאם מישהו רוצה לחיות ולשמור על הטבע ועל האקולוגיה, אז צריך לשמור אותו עבור כולנו, ולא רק עבור מאה ועשרים משפחות.

יורי שטרן: אני לא רואה פסול ביצירת יישובים שהם מאפשרים ניסוי של כל מיני צורות בנייה חדשות וטכנולוגיות וכו'.

ולרי ברכיה: זה נכון מאוד בבנייה עירונית.

ולרי ברכיה: אנחנו מעודדים שכונות ירוקות עירוניות כי שם אפשר לספק את השירותים העירוניים בצורה טובה.

ולרי ברכיה: זה ניצול יעיל של קרקעות למגורים טובים.

ולרי ברכיה: אנחנו בהחלט תומכים ביצירת בנייה ירוקה בתחום העירוני.

ולרי ברכיה: נערך תסקיר השפעה על הסביבה להקמת היישוב מיכל.

ולרי ברכיה: אנחנו בדקנו את אותו תסקיר, הוא נערך לפי הנחיות שאנחנו נתנו.

ולרי ברכיה: היו דברים שהיו חסרים.

ולרי ברכיה: על בסיס המידע והתסקיר, אנחנו המלצנו לא לאשר את הקמת היישוב מיכל במקום הזה בגלל הרגישות האקולוגית של המקום.

עופר גריידינגר: הדיון על היישוב מיכל יהיה במועצה הארצית בסוף החודש.

ולרי ברכיה: לגבי יששכר וחרוב היו שתי ישיבות בוועדה המחוזית, מחוז חיפה.

ולרי ברכיה: בישיבה הראשונה החליטו שההנחיות לתסקיר השפעה על הסביבה יתייחסו לחלופות של עיבוי יישובים קיימים.

ולרי ברכיה: זו בדיוק הייתה ההחלטה שהתקבלה בוועדה המחוזית.

ולרי ברכיה: אבל, מסיבות כלשהן של התערבות, הייתה ישיבה שנייה ובישיבה השנייה של הוועדה המחוזית של מחוז חיפה, התקבלה החלטה אחרת שקבעה שהחלופות לבדיקה של אותם יישובים יששכר וחרוב, יהיו בתחום המרחק של 300 מטר בלבד מהמקום שמדובר עליו.

ולרי ברכיה: דהיינו, זה שלל את האפשרות לבחון עיבוי יישובים קיימים.

ולרי ברכיה: אנחנו הודענו שזה לא משמעותי ושזה לא רלוונטי לבדיקת חלופות.

ולרי ברכיה: אנחנו נעלה את זה כשזה יגיע למועצה הארצית.

יורי שטרן: האם בתוכנית של ה-14 היישובים הנוספים, יש יישובים שמשרד לאיכות הסביבה מסכים להקמתם?

ולרי ברכיה: באזור הנגב אנחנו כן הסכמנו עם המדיניות של מוסדות התכנון.

עוזי חבשוש: מתוך 14 היישובים, היה יישוב אחד בהר אבנון שיצא מהרשימה על רקע פוליטי.

ולרי ברכיה: הוצע להקים את הר אבנון שני ק"מ מירוחם ולא כשכונה לירוחם לגבי רמת ארבל, מדובר על הקמת יישוב באזור חשוף לאפשרות של מפגעים סביבתיים מהקמת מחצבה שאושרה כבר על-ידי הממשלה.

ולרי ברכיה: אני שואלת, האם גם זה הובא לידיעת יהודי צרפת שרכשו קרקע?

ולרי ברכיה: בהרבה מאוד מהיישובים המוצעים, אין פתרון לביוב ואין תקציב לביוב.

יורי שטרן: האם השורה התחתונה היא שאתם לא מסכימים עם אף יישוב חדש מהמוצעים בגליל?

ולרי ברכיה: לגבי הגליל, אנחנו הבאנו את ההערות שלנו בבדיקה הסביבתית, וחלק מזה נמצא בהליכים.

רונית שרמסטר: אני מעמותת אזרחים למען סביבה בגליל.

רונית שרמסטר: אנחנו הנחנו נייר על השולחן.

רונית שרמסטר: אנחנו חושבים שעדיף להשקיע קיימים ולא להוסיף יישובים ולא רק מסיבות חברתיות וכלכליות, אלא גם מהבחינה של תשתיות.

רונית שרמסטר: מעבר להקמת היישוב, יש גם את כל התשתיות שבין היישובים שגורמים לפגיעה נוספת.

רונית שרמסטר: בגליל נשארו ממילא רק שטחים שהם כבר מיועדים לשימור משאבי טבע ומשאבי מים.

רונית שרמסטר: יישובים חדשים יפגעו עכשיו באותם אזורים, כשזה גורם לזיהום חזק של מי התהום וזיהום של ביוב.

יורי שטרן: תודה.

יורי שטרן: נציג משרד האוצר, בבקשה.

יפתח ברמן: עמדת משרד האוצר היא למעט בהקמת יישובים חדשים, ולהשתמש יותר בכלי של עיבוי יישובים קיימים.

יפתח ברמן: זה יותר נכון וצוינו פה כמה סיבות לכך.

יפתח ברמן: זו דרך יותר נכונה לשימוש בתקציב שמיועד לחיזוק התיישבות.

יורי שטרן: אני קיבלתי פה הערה על כך שאנחנו לא נתנו לחברה להגנת הטבע הזדמנות להציג את דעתה.

יורי שטרן: רקפת, אם אתם בעד הקמת היישובים אז תציגי את עמדתכם.

יורי שטרן: זה לא סיום הדיון, זה רק התחלה.

יורי שטרן: אני מניח שלרוב חברי הוועדה לא תהיה הסתייגות מהיעדים הגלובליים של חיזוק הגליל והנגב ולא מהיעדים הלוקאליים כמו ברכס הגלבוע שטוענים שבו אין מספיק אנשים.

יורי שטרן: יש לנו ספקות מאוד מאוד גדולים מהפתרון הספציפי שאתם מציעים כי הוא פשוט מביא אותנו לשום מקום.

יורי שטרן: אני חושב שזו ההרגשה של כל המשתתפים בדיון.

יורי שטרן: אנחנו לא רוצים לפסוק פה עבור גורמי הפיתוח והתכנון.

יורי שטרן: אני הייתי רוצה לקיים שני סיורים לגליל ולנגב.

יורי שטרן: אני גם רוצה לשמוע את נציגי משרד השיכון, את יועץ ראש הממשלה לענייני התיישבות.

יורי שטרן: לא נראה לי היישובים החדשים האלה הם באמת יפרחו ויתקיימו לטובת כל האזורים שבהם הם מוקמים, אלא יותר על חשבונם.

יורי שטרן: המטרה לא תושג על-ידי הגישה הזאת.

יורי שטרן: אני אומר שזוהי ההרגשה, זה לא סוף הדיון.

בני שריג: צריך שהמשתתפים את היער כולו ואת הפרופורציות.

בני שריג: עיקר המאמץ שלנו הוא בשיווק ההרחבות, יחד עם הסוכנות ומשרד השיכון.

בני שריג: עיקר המאמץ שלנו הוא בהרחבות, ושם יש לא מעט קשיים, ושם הפוטנציאל הגדול.

בני שריג: היישובים החדשים הם טיפה בים, וצריך לראות את זה בפרופורציה.

בני שריג: הוועדה צריכה גם לדעת היכן לשים את הדגש.

בני שריג: אנחנו נשארנו בגליל בסך הכל עם ארבע יישובים אחרי שקידמת כינרת ירדה.

בני שריג: אני רוצה לשבח פה את החריצות של הגורמים הירוקים, החל מהמשרד לאיכות הסביבה שעושה לנו את המוות, החברה להגנת הטבע.

בני שריג: הם עושים עבודה נפלאה בחריצות, הם מקפידים פי עשר מכל הגורמים האחרים להופיע ולהשמיע את הטיעונים שלהם.

בני שריג: עובדה היא שגם שקידמת כינרת היא החלטת ממשלה, זה לא מפיל מורא על חברי הוועדה.

יורי שטרן: התבטאו מספר חברי כנסת והתחושה היא שהליכה לכיוון של הקמת יישוב חדש היא קלה מידיי בשלב של התכנון המוקדם, לא באישורים וכו'.

יורי שטרן: אולי אפשר לחשוב על דברים נוספים כיצד ניתן באמת לחזק את מה שקיים, ואיך מקימים את הכפר האקולוגי על בסיס הכפר הנטוש הקיים, במקום לקחת חלק מהטבע כדי שאחר כך המתיישבים שם ישקמו אותו.

בני שריג: זה נעשה בנורית על רכס הגלבוע.

יורי שטרן: בישיבות הבאות אנחנו נשתדל לשמוע את סך כל הדברים שאתם רואים שבהם ניתן לחיזוק הגליל והנגב, ובתוכם עניין הקמת היישובים החדשים.

יורי שטרן: תודה רבה, הישיבה נעולה.