ועדת הפנים ואיכות הסביבה, כנסת 16, פרוטוקול מספר 428, 2005-05-25 09:30

גאלב מג'אדלה: אני פותח את הישיבה.

גאלב מג'אדלה: אנחנו מודים לכם על כך שנעניתם להזמנתנו וכיבדתם אותנו בהשתתפותכם.

גאלב מג'אדלה: אנחנו היום דנים בנושא שכונת ברבור בעכו, על פי בקשת חבר הכנסת עזמי בשארה.

גאלב מג'אדלה: זמננו קצר, מכיוון שגם התחלנו באיחור מסיבות טכניות של תקלה בחשמל וגם בשעה 11:00 נפתחת המליאה.

גאלב מג'אדלה: חבר הכנסת עזמי בשארה יציג את הנושא, ואחרי זה נפתח את הדיון.

גאלב מג'אדלה: לידי יושבת מנהלת הוועדה, יפה שפירא, ויחזקאל לביא שעוזר לנו בהתנדבות מיוזמתו, משום שיש לו ניסיון שצבר במשך 35 שנה, ועל כך אנחנו מאוד מעריכים אותו.

עזמי בשארה: תודה על העלאת הנושא לדיון.

עזמי בשארה: הנושא הוא כאוב.

עזמי בשארה: הוא גם נמשך כבר שנים רבות.

עזמי בשארה: מדובר בשכונה לא מוכרת, והנושא הזה של כפר לא מוכר, שכונה לא מוכרת, זה הוא הרי מושג ידוע לשמצה, כמעט ברמה בינלאומית.

עזמי בשארה: לפי דברי התושבים ואבותיהם, השכונה היתה קיימת לפני קום המדינה, עוד לפני 1948, וכל תוכנית מתייחסת לשכונה כאילו היא לא קיימת.

עזמי בשארה: היא לא מוכרת, כיוון שלא רוצים להכיר בה, ולא מכיוון שמישהו שם אותה מחוץ לתוכנית.

עזמי בשארה: המושג הזה "שכונה לא מוכרת" לא מובן לי.

עזמי בשארה: חלק גדול מהאדמות הן אדמות פרטיות הרשומות על שם התושבים.

עזמי בשארה: אלה סכסוכים ישנים ונושנים, אבל עכשיו נוסף לכל זה עניין תכנון המתאר, שיש בו פסי רכבת שמפקיעים חלק גדול מהאדמות הפרטיות בשכונה, ולכן התושבים נמצאים בחרדה גורלית למצבם.

עזמי בשארה: לא מדובר פה בווילות או בתושבים שחיים בתנאים מצוינים.

עזמי בשארה: יש שם גם תושבים שגרים בפחונים ובמצב דיור לא טוב.

עזמי בשארה: מדובר ב-130 תושבים, 23 משפחות.

עזמי בשארה: בעכו 29% מהתושבים הם ערבים, כלומר 15,000 מהתושבים בעכו הם ערבים.

עזמי בשארה: אין שם כמעט שכונות ערביות.

עזמי בשארה: יש שתי שכונות ערביות, אחת מהן שכונת ברבור.

עזמי בשארה: יש כמה שכונות מעורבות, אבל שכונת ברבור היא שכונה של אוכלוסייה ערבית שנמצאת מחוץ לתחום העיר העתיקה בכניסה הדרומית של העיר עכו.

עזמי בשארה: כמובן שחשוב לתושבי השכונה שהתושבים יישארו שם, שהשכונה תוכר ושהיא תהיה שכונה משגשגת.

עזמי בשארה: מדובר ב"עכואים", לא באנשים שהיגרו לעכו והקימו להם שכונת פחונים מחוץ לעיר.

עזמי בשארה: אלה אנשים שתמיד היו שם.

עזמי בשארה: התוכניות מתעלמות מהם או רואות בהם מכשול, במקום לראות בם חלק ממארג העיר שצריך להתפתח ולהתפתח עם העיר.

עזמי בשארה: אדוני היושב ראש, הוועדה הזמינה גם את נציגי התושבים, את עורכת הדין סוסאן חיאט ואת נציגי השכונה.

עזמי בשארה: אני חושב שהם יציגו את הדברים טוב ממני.

עזמי בשארה: תודה רבה.

ואסל טאהא: משום מה, המתכנן מוציא את השכונה מחוץ למתאר.

ואסל טאהא: זה נהוג לא רק בעכו, אלא כשמדובר בתכנון מתאר של כפרים ערביים.

ואסל טאהא: מנסים להוציא שכונות.

ואסל טאהא: כפי שאמר חברי, ידענו שיש מושג "כפר לא מוכר", אבל זאת פעם ראשונה שאני שומע את המושג "שכונה לא מוכרת" בעיר כמו עכו.

ואסל טאהא: "כפר לא מוכר" זה מושג מוכר לנו.

ואסל טאהא: יש הרבה ניסיונות להילחם ולהיאבק על מנת שיכירו בו, אבל להיאבק על מנת שיכירו בשכונה שקיימת מלפני קום המדינה בעכו?

ואסל טאהא: זאת שכונה שמזניחים אותה כי אין תשתיות, והיא בנויה מפחונים.

ואסל טאהא: התושבים שם לא מקבלים שירות הולם מהעירייה ואין להם בכלל שירותי עירייה.

ואסל טאהא: במקום שיגישו להם את השירות ויעזרו להם לצאת מהמצוקה הזאת, מוסיפים עוול ומוציאים את השכונה מהמתאר ומסמנים את השטחים ואת אדמות הטאבו שלהם בירוק על מנת למנוע מהם להתפתח גם בעתיד.

ואסל טאהא: לכן אני חושב שיש גם לתת את ההזדמנות לנציגי השכונה להציג את הבעיות, כי אולי יש להם עוד פרטים להוסיף.

אראלה גולן: אני לא מספיק מכירה את הנושא.

אראלה גולן: הייתי שמחה לשמוע את האנשים שיציגו כאן את המדיניות שלהם.

אראלה גולן: יש מדיניות שמוציאים אנשים משכונות לשם פיצוי בינוי, על מנת לשפר את איכות חיי התושבים.

אראלה גולן: אני לא יודעת מה קרה כאן, אני רוצה לבדוק את העניין.

אראלה גולן: הוצאת הבתים של הטמפלרים בתל אביב, שלכל הדעות לא היו בתים של ערבים, היתה צעד שנעשה גם בניגוד למצפוני ולדעתי, כך שלא מדובר רק בערבים.

אראלה גולן: אחרי שאשמע מה מיוחד בשכונה הזאת, אשמח להביע את דעתי.

גאלב מג'אדלה: אנחנו נשמע קודם כל את נציגי התושבים ואחר כך את נציגי הרשויות, גם עכו וגם משרד הפנים.

גאלב מג'אדלה: מר נתי רותם, מהנדס העיר עכו, הייתי שמח אם היתה מגיעה דמות נבחרת מהעירייה, כי הנושא הוא לא רק תכנוני, אלא גם של מדיניות.

ואסל טאהא: זאת לא פעם ראשונה שזה קורה.

ואסל טאהא: כשמדובר בשכונה ערבית בעכו, לא מגיעים.

אראלה גולן: זה לא נכון.

גאלב מג'אדלה: חבר הכנסת ואסל טאהא, כשאני ארצה עזרה, אני אבקש אותה.

גאלב מג'אדלה: תרשום לפניך שהדיון לוקה בחסר, אם ראש העיר לא נמצא כאן.

גאלב מג'אדלה: אני חושב שהוא יכול היה להתפנות ולהרשות לעצמו להופיע בפני ועדת הפנים ואיכות הסביבה של הכנסת.

גאלב מג'אדלה: אנחנו נאפשר לנציג או שניים מהתושבים לדבר.

סאמי הוארי: אני רכז השטח של פרויקט ערים מעורבות בעכו, הפרויקט שמטפל בענייני דיור בערים המעורבות.

גאלב מג'אדלה: מטעם מי רץ הפרויקט הזה?

סאמי הוארי: מטעם שתי"ל.

סאמי הוארי: אני עובד שתי"ל, נכנס לעבודה בעיר.

סאמי הוארי: אנחנו מנסים לארגן את התושבים בשכונת ברבור.

סאמי הוארי: הבעיה היא שיש שתי תוכניות, אחת מהן מופקדת.

סאמי הוארי: התוכנית המופקדת מדברת על הרחבת פסי הרכבת ועל שטחים ירוקים ושטחים של התושבים שהם רכוש פרטי של התושבים, אשר הפסים האלה הולכים לנגוס מהם.

סאמי הוארי: התוכנית השנייה היותר גדולה מדברת על בנייה של 2,600 יחידות דיור באותו מקום, ומתעלמת לחלוטין מהתושבים אשר נמצאים על אדמתם.

סאמי הוארי: כתוצאה מכל השינויים האלה, התושבים ייאלצו לפנות את הבתים שלהם או שיהרסו את הבתים האלה.

גאלב מג'אדלה: מדובר על בניית 2,600 יחידות דיור בשכונת ברבור?

סאמי הוארי: נכון, על בתי התושבים.

סאמי הוארי: חלק מהתוכנית לבניית 2,600 יחידות דיור עומד לאכלס מעל 10,000 איש באותו אזור.

גאלב מג'אדלה: באיזה שלב נמצאת התוכנית הזאת?

סאמי הוארי: התקבלה החלטה להפקיד את התוכנית.

סאמי הוארי: אני מדבר על תוכנית ג/10334.

סאמי הוארי: התושבים בינתיים בחרדה, הם לא יודעים מה לעשות.

סאמי הוארי: עורכת הדין סוסאן חיאט מתנדבת לעזור להם, אבל לפי דעתי העירייה מתעלמת מהם לחלוטין, למרות שיש שתי החלטות של מועצת העירייה לכלול את השכונה בתוכנית המתאר.

סאמי הוארי: התושבים גם קיבלו בזמנו הבטחות מאנשים נבחרים שהם בעלי תפקידים בעירייה, שהם נשארים במקומות שלהם.

גאלב מג'אדלה: מי האנשים שהבטיחו?

סאמי הוארי: אני מדבר על סגן ראש העיר, מר אוסמה גזאוי, אבל לדאבוני אני לא חושב שהדברים האלה עוגנו בהחלטות או בתוכניות.

סאמי הוארי: לתושבים יש חשמל ומים, והם משלמים עבורם.

סאמי הוארי: הם לא זוכים לשירותים עירוניים, הילדים שלהם נאלצים לנסוע למרחקים על מנת להגיע לבתי הספר ולגנים.

גאלב מג'אדלה: במזכר שהכין חבר הכנסת בשארה, כתוב שהתושבים התחברו לחשמל בכוחות עצמם.

גאלב מג'אדלה: מה זאת אומרת, יש לכם חברת חשמל משלכם?

סאמי הוארי: מכיוון שהבתים שלהם לא מוכרים - ואני רוצה להדגיש שהם לא מוכרים, אבל לא נבנו בלי תכנון - הם בעצמם ניצלו את ההזדמנות שהיתה לפני כמה שנים והתחברו לחשמל.

עזמי בשארה: זה חוק שלי שבינתיים טרפדו אותו.

סאמי הוארי: אפילו בעניין הפעוט הזה, אני מאוד מצטער להגיד שיש תחושה שהעירייה דוחקת אותם החוצה ורוצה להביא במקומם תושבים חדשים לעיר, תוך שהיא מוותרת על התושבים הוותיקים שיושבים שם.

גאלב מג'אדלה: מתי נבנו הבתים האלה?

גאלב מג'אדלה: האם הם בתי אבן?

סאמי הוארי: אלה בתים שנבנו לפני קום המדינה.

סאמי הוארי: התושבים מצוידים בקושנים, בנסחי טאבו ובכל האישורים שמאשרים שהאדמה היא אדמתם היא אדמתם הפרטית.

סאמי הוארי: מוסא אשקר, תושב השכונה, יכול להרחיב יותר ממני בעניין.

גאלב מג'אדלה: במזכר שלפנינו מדובר על 23 בתים.

גאלב מג'אדלה: כמה תושבים יש?

סאמי הוארי: 102 תושבים.

סאמי הוארי: יש תושבים שעזבו את השכונה, כי כאשר הם מתחתנים, אין להם אפשרות לגור בשכונה ואז הם נאלצים לשכור דירות בעיר והם משלמים ביוקר.

סאמי הוארי: יש להם אדמה שם ולא מאפשרים להם לבנות עליה.

אראלה גולן: האם לא מציעים להם תוכנית של פיצוי בינוי?

אראלה גולן: האם לא מציעים להם כספים ודיור חלופי?

סאמי הוארי: לפי דעתי, הם עדיין לא קיבלו כל הצעה ומתעלמים מהם לחלוטין.

עזמי בשארה: מה זה דיור חלופי?

עזמי בשארה: הדבר הנורמלי הוא שאדם גר בביתו, לא שמציעים לו דיור חלופי ומגרשים אותו מביתו.

עזמי בשארה: זה לא עניין של כסף כסף כסף.

אראלה גולן: אני לא דיברתי על כסף, דיברתי על פיצוי בינוי או דירה חלופית.

עזמי בשארה: אבל הדבר הנורמלי זה שאנשים גרים בבתיהם ולא שיוציאו אותם מבתיהם.

אראלה גולן: מעבר לזה, האם בכלל הוצע להם משהו אחר?

גאלב מג'אדלה: חברת הכנסת גולן, פיצוי בינוי זה חוק שחוקקנו ברצועת עזה ובצפון השומרון.

אראלה גולן: לא, בהרבה מקומות, גם בתל אביב.

גאלב מג'אדלה: זה חל על המקרים שאנחנו מדברים עליהם, כשהם ותיקי הארץ.

גאלב מג'אדלה: זה לא המקרה.

אראלה גולן: שאלתי אם הציעו להם בכלל דיור חלופי.

גאלב מג'אדלה: אני מאוד מעריך אותך ומכבד אותך, אבל השאלה הזאת לא עולה לגבי השכונה הזאת.

גאלב מג'אדלה: האנשים האלה רוצים להישאר בבתים שלהם.

גאלב מג'אדלה: הם גרים שם מלפני קום המדינה, ולכן זאת שאלה שאנחנו לא שואלים.

גאלב מג'אדלה: אם הם ירצו, הם יפנו וישאלו את השאלות האלה.

גאלב מג'אדלה: זאת שאלה רגישה.

אראלה גולן: לכל הדעות זאת שאלה רגישה, אבל רוצים לשפר את החיים של אותם תושבים בעיר.

עזמי בשארה: תנו להם לבנות, ככה ישתפרו חייהם.

אראלה גולן: אני מדברת על שיפור רווחתם של אותם תושבים.

אראלה גולן: זה לא קורה רק בעכו, אלא גם במקומות שגרים בהם רק יהודים, רק ישראלים וגם מעורבים.

אראלה גולן: כשרוצים לבצע תהליך של שיפור תנאי חיים, מוציאים תושבים לדיור חליפי.

גאלב מג'אדלה: מכיוון ששאלת את זה פעמיים ומכיוון שאת שואלת את זה בתמימות ואני מעריך אותך, אני מרשה לעצמי לעצור את הדיון ולהגיד לך שהשאלה הזאת לא עולה על הפרק במקרה הזה.

גאלב מג'אדלה: השאלה הזאת לא עולה במקרה הזה, כי התושבים לא נשלחו על ידי הממשלה להתנחל שם ועכשיו מוציאים אותם.

גאלב מג'אדלה: התושבים לא נשלחו לשם, יש כאן מערכת שרוצה להוציא אותם ולתכנן במקום בתים חדשים.

גאלב מג'אדלה: זאת שאלה שלא עולה, לכן בואי ניתן לדיון להתנהל.

גאלב מג'אדלה: במהלך הדיון תביני למה השאלה הזאת לא רלוונטית.

סאמי הוארי: אני רוצה להדגיש, שהמצב הקיים כפי שהוא מתואר בתוכניות לא משקף את האמת.

סאמי הוארי: הם מתעלמים מהתושבים.

סאמי הוארי: בתוכניות הקיימות הבתים של התושבים לא מופיעים.

סאמי הוארי: המתכננים או מי מטעמם לא הגיעו לתושבים ולא שאלו אותם ובדקו כמה אנשים גרים שם ומה מצבם.

סאמי הוארי: משיחות עם אנשי המקום, מתברר שהם אכן שואפים לפיתוח ולהתקדמות.

סאמי הוארי: הם מבקשים לבנות במקום.

סאמי הוארי: הם מוכנים לעשות תוכניות כנדרש ולשלם את כל האגרות שהוועדה מבקשת מהם לשלם.

סוסאן חיאט: אנחנו מדברים על פגיעה בזכות הקניין, שהיא זכות יסוד המעוגנת בחוק.

סוסאן חיאט: אמנם יש דרכים שהן חוקיות לפגיעה בזכות קניין, אבל בכל זאת יש שיקול דעת ויש דברים שאי אפשר לעשות.

סוסאן חיאט: מדובר כאן בשטח פרטי על שם אנשים.

סוסאן חיאט: ברגע שאנחנו מתירים מצב תכנוני מסוים ואישור תוכנית מסוימת, אנחנו למעשה פוגעים פגיעה די ניכרת בזכות היסוד להשתמש בזכות הקניין שלהם.

סוסאן חיאט: רציתי להתייחס לכך שהתושבים שם מעונינים להישאר באדמתם.

סוסאן חיאט: הם לא מעונינים בדיור חליפי כפי שהוזכר כאן.

סוסאן חיאט: לטעמי, יש פגם די גדול בכך שהמתכננים לא שיתפו את התושבים.

סוסאן חיאט: צריך להתייחס למצב הקיים.

סוסאן חיאט: הרי בתוכנית יש מצב מוצע ומצב קיים.

סוסאן חיאט: קודם כל צריך לראות את המצב הקיים, כדי שאפשר יהיה לתכנן כמו שצריך.

סוסאן חיאט: קודם כל צריך להתייחס למצב הקיים.

סוסאן חיאט: אם אנחנו לא מתייחסים כראוי למצב הקיים, לדעתי זה פוגע בכל ההליך התכנוני.

מוסא אשקר: אני תושב שכונת ברבור.

מוסא אשקר: אני הצעיר ביותר בשכונה.

מוסא אשקר: נולדתי בשנת 1960 בשכונה הזאת.

מוסא אשקר: החיים שם קשים ומוזרים לכולם.

מוסא אשקר: אני היום בן 45, וכל הזמן מקווה שנגיע ליום שבו נראה תוכנית כזאת שתשפר את חיינו, כי סבלתי מספיק, וכך גם אבא וסבא שלי.

מוסא אשקר: קשה לראות היום בשנת 2005 תוכנית כזאת שמתעלמת מאתנו.

מוסא אשקר: זה שובר את החלום שלי ושל הילדים שלי, שבינתיים סובלים כמו האבא שלהם.

מוסא אשקר: אני רוצה לשפר את רמת החיים שלנו.

מוסא אשקר: אנחנו עבדנו קשה בגשם ובשמש וגרנו בפחונים.

מוסא אשקר: חיינו כל החיים שלנו בצורה הזאת.

מוסא אשקר: בכוחות עצמנו סידרנו כביש עפר ובכוחות עצמנו התחברנו לחשמל רק לפני שנה וחצי.

גאלב מג'אדלה: אתם משלמים מסי עירייה?

מוסא אשקר: ההורים שלי שילמו מסי עירייה, היום לא.

מוסא אשקר: מים וחשמל אנחנו כן משלמים.

גאלב מג'אדלה: למה היום אתם לא משלמים מסי עירייה ובעבר שילמתם?

מוסא אשקר: כי מאז ועד היום לא קיבלנו שום שירות מהעירייה, ואני מדבר על ניקיון, ביוב וריסוסים.

מוסא אשקר: אנחנו גרים ליד נחל נעמן, ויש כל הזמן בקיץ יתושים וכל מיני חרקים, ובגשם אנחנו מתבוססים בבוץ ובין שלוליות המים.

מוסא אשקר: בכוחות עצמנו סידרנו שביל עפר כדי שנוכל להיכנס ולצאת מהשכונה.

מוסא אשקר: אנחנו לא משלמים מסים, כי אנחנו לא מקבלים את השירותים המינימליים מהעירייה – מלבד המים - והם בהסכמתם הורידו את המסים האלה.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: העירייה הורידה את המסים, לא אתם.

מוסא אשקר: העירייה הורידה אותם.

עזמי בשארה: היא לא מכירה בקיומם.

מוסא אשקר: מה זאת אגרת ביוב?

מוסא אשקר: אגרה קטנה.

מוסא אשקר: הורידו אותה, כי אין לנו שירותים.

גאלב מג'אדלה: איפה לומדים הילדים שלכם?

מוסא אשקר: בעכו.

גאלב מג'אדלה: איך הם מגיעים לשם?

מוסא אשקר: יש הסעה שמסיעה אותם.

גאלב מג'אדלה: של מי ההסעה?

מוסא אשקר: החל משנת הלימודים הזאת זה על חשבון עיריית עכו.

גאלב מג'אדלה: ומה היה לפני כן?

מוסא אשקר: לפני כן זה היה על חשבוננו, זה משהו חדש.

מוסא אשקר: אני רוצה להתייחס לתוכנית הזאת שאנחנו מחכים לה - היא סוגרת אותנו על פסי רכבת שהם מתכננים לסלול בין עכו לכרמל - ולהעברת נחל נעמן, שזה עוד יותר גרוע מהרכבת.

מוסא אשקר: נחל נעמן היום עובר בשטחים שלנו.

מוסא אשקר: העבירו אותו לשטחים שלנו כדי להעיף אותנו משם.

מוסא אשקר: זה נעשה בכוונה, כי אין שום סיבה אחרת להעביר את הנחל בצורה כזאת.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: כבוד היושב ראש, חבריי תושבי עכו, חברי כנסת נכבדים, הסיפור האומלל של השכונה הזאת הוא בן עשרות שנים.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: לי אישית היה הכבוד להיכנס לעניין לפני כ-10 שנים.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: מאז ביקרתי את התושבים ודיברנו עם ראש העירייה, ותמיד הבטיחו הבטחות.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: כל הרשויות, גם של הממשלות וגם עיריות עכו, התעללו בתושבים האלה.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: כשהם היו רוצים את קולם עבור הצבעה, הם היו מבקרים במקום ומבטיחים להם הבטחות.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: כל שנה חיכו לתוכנית מתאר או שיסופחו לתוכנית המתאר של העיר.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: אנחנו עכשיו רואים את סוף החזיון.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: אני מקווה שאנחנו רואים את סוף החיזיון הרע.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: חייבים למצוא פתרון לשכונה הזאת.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: השכונה הזאת קיימת עשרות שנים עוד מלפני קום המדינה, ואלה אדמות של התושבים, זה רכוש שלהם.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: הם נמצאים שם כל הזמן.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: כל התכנונים במשך 55 שנים התעלמו מהם כשהם קיימים, ועכשיו באים לדרוס אותם ולהעביר שם את פסי הרכבת ונחל נעמן.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: לא יכול להיות שזה יהיה המצב.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: אני חושב שכולנו חייבים לעשות כל שביכולתנו, גם כחברי כנסת וגם כל אחד לפי יכולתו, כדי שהעניין הזה ייפסק והאנשים האלה יסופחו לעיר עכו ויהיו מוכרים כתושבים שזכותם האלמנטרית מלכתחילה היא כמו כל תושב אחר, כי אין שום פתרון אחר לעניין הזה.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: תודה רבה.

ואסל טאהא: רציתי רק להוסיף הערה אחת בקשר לתכנון.

ואסל טאהא: מה היא תוכנית מתאר?

ואסל טאהא: תוכנית מתאר משמעותה הרחבת שטחים.

ואסל טאהא: אנחנו רואים כאן שהמתכנן ישב במשרד שלו ולא שיתף את התושבים, כשחובתו היא לשתף אותם.

ואסל טאהא: גם משרד הפנים יכול להעיד שחובתו של ראש העיר, של המתקנים, של מהנדס העיר, להזמין את תושבי השכונה ולשתף אותם בתכנון.

ואסל טאהא: לפי מה ששמעתי, זה לא קרה.

ואסל טאהא: תכננו במשרד למחוק שטחים ולצבוע שטחים.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: כאילו שטח ריק שלא חיים בו אנשים ואין בו בתים ושכונות.

שלומית אשרי: רציתי להוסיף המלצה, כדי שהוועדה תוכל לעשות עבודה יסודית בנושא הזה - תיזמו סיור ותראו איך זה נראה.

שלומית אשרי: אין כמו סיור שם כדי להבין את חומרת המצב.

אורי אריאל: בהמשך לסיור בכביש 6, אנחנו יכולים להגיע עד אליהם.

גאלב מג'אדלה: נכון, תמיד ידעתי שיש לך הצעות קונסטרוקטיביות...

גאלב מג'אדלה: אני אמרתי את זה בשיא הרצינות.

גאלב מג'אדלה: חבר הכנסת אורי אריאל הציע שנבקר בקטע 18 של כביש 6 שם עקרו בתי קברות, וזה לא רחוק משם, בסך הכל מדובר על 15 קילומטר.

גאלב מג'אדלה: לכן אמרתי שזאת הצעה קונסטרוקטיבית.

גאלב מג'אדלה: מנהלת הוועדה תארגן לנו את הסיור הזה, כדי שגם חברת הכנסת גולן באותה הזדמנות תכיר את השכונה.

גאלב מג'אדלה: נציגת משרד הפנים, מי עומד היום בראש מינהל התכנון?

נעמי פלט: שמאי אסיף.

גאלב מג'אדלה: תאמיני לי שלקח לי שבוע להכיר את כל הדמויות.

נעמי פלט: הוא מנהל מינהל התכנון.

גאלב מג'אדלה: השתתף כאן בישיבה מי שהציג את עצמו כמנהל אגף התכנון.

נעמי פלט: יש מנהל אגף לתוכניות מתאר מקומיות שהוא אהוד יוסטמן.

נעמי פלט: אני עובדת באותו אגף, ואני מנהלת את ישיבות ועדת העבודה וההיגוי להכנת תוכנית מתאר של עכו.

נעמי פלט: אנחנו עכשיו התחלנו להכין תוכנית מתאר חדשה לעיר.

נעמי פלט: תוכנית המתאר החדשה כוללת את כל שטחי העיר.

נעמי פלט: כשאני אומרת "כל", זה כולל השכונה הזאת.

נעמי פלט: הקו הכחול של התוכנית, מה שנקרא הגבול של התוכנית, כולל את כל תחום שיפוט עיריית עכו, ואולי תהיה עוד איזושהי שכונה מצד מזרח, ממזרח לכביש 4.

גאלב מג'אדלה: האם התוכנית הזאת כוללת את שכונת ברבור?

נעמי פלט: התוכנית כוללת את השטחים של שכונת ברבור.

עזמי בשארה: השטחים, לא התושבים.

נעמי פלט: אני לא מדברת על התוכנית הזאת, אלא על תוכנית מתאר כוללת חדשה לעיר, שמשתרעת על כל תחום השיפוט של העיר, כולל השכונה הזאת.

ואסל טאהא: אז מה קורה בשכונה הזאת?

נעמי פלט: אחת המטרות העיקריות שהצבנו לנו בהכנת תוכנית המתאר היתה לצמצם פערים בין תושבי עכו, כלומר לא להשאיר את התושבים שמצבם הכלכלי והפיסי קשה באותם תנאים, אלא להעלות את רמת החיים שלהם ואת איכות החיים שלהם, ועל זה אנחנו נעמוד בתוקף במהלך הכנת תוכנית המתאר.

נעמי פלט: יש בצוות תוכנית המתאר יועץ מיוחד, שעניינו שיתוף הציבור.

נעמי פלט: אנחנו הקמנו קבוצה גדולה של נציגי ציבור, שאיתם הוא יושב מדי פעם ושומע את מה שיש להם להגיד ומראה להם את כל מהלך התוכנית עד לשלב שהגענו.

נעמי פלט: אנחנו עכשיו הגענו לשלב של הכנת חלופות, והכל נעשה בשיתוף הציבור.

נעמי פלט: אני לא יכולה להבטיח לכם שיש בקבוצה הזאת דווקא נציג משכונת ברבור, אבל יש קבוצה של תושבים שאיתם אנחנו בתהליך של התייעצות לאורך כל הדרך.

אורי אריאל: אתם בוחרים את התושבים?

נעמי פלט: היועץ בחר את התושבים.

עזמי בשארה: זה מה שנקרא "נציגים נבחרים".

נעמי פלט: אלה לא נציגים נבחרים.

אורי אריאל: האם תהיה לכם התנגדות לצרף עוד מישהו?

נעמי פלט: בכלל לא תהיה לנו התנגדות לצרף עוד מישהו.

גאלב מג'אדלה: עם כל הכבוד, אם מי שבחר היועץ יושב בשכונות הווילות, הוא לא יכול לייצג את תושבי שכונת ברבור.

נעמי פלט: בוודאי שלא, אין לי שום התנגדות לכך.

גאלב מג'אדלה: אני לא שאלתי אם יש לך התנגדות, זאת לא השאלה.

גאלב מג'אדלה: השאלה היא לא אם את מתנגדת או בעד.

גאלב מג'אדלה: אנחנו מבקשים לצרף נציג לשכונת ברבור.

גאלב מג'אדלה: תודיעי ליועץ המכובד שלך, שאת שכונת ברבור מייצגים תושבי ברבור, לא מי שגר בווילה בצד המזרחי.

גאלב מג'אדלה: ביקרתי שם בשבוע שעבר וראיתי באיזו רווחה חיים שם האנשים.

גאלב מג'אדלה: אדם שבע לא יכול לייצג אדם רעב.

נעמי פלט: יש כל מיני תושבים, לא רק כאלה שגרים בווילות, אבל אנחנו בהחלט נשתף אותם.

נעמי פלט: במקביל יש תוכנית מפורטת לשכונה הזאת.

נעמי פלט: זה נכון שיש כאן מסילת ברזל, כביש, נחל ושמורת טבע, אבל הנחל נשאר במקומו.

נעמי פלט: מסילת הרכבת מצריכה איזה שהם שינויים, אבל הם עדיין לא סופיים, ועדיין במסגרת הוועדה לתשתיות לאומיות יש תוכנית שמטפלת במיוחד ברכבת הזאת.

גאלב מג'אדלה: באיזה שלב נמצא התכנון של השכונה?

נעמי פלט: לקראת הפקדה, היא עדיין לא מופקדת.

גאלב מג'אדלה: אני מבקש ממך שלפני ההפקדה תשתפו את האזרחים, כי אחר כך הם יבואו לערעורים.

גאלב מג'אדלה: עדיף שתשתפו אותם בשלבי התכנון וטרם ההפקדה מאשר שיבואו אליכם אחר כך לערעורים.

ואסל טאהא: טרם התכנון.

גאלב מג'אדלה: מן הראוי שהתושבים ישותפו בשלבי התכנון וטרם תלך התוכנית להפקדה, כי אנחנו רואים בזה פגם שאתם מתכננים שכונה לתושבים והיא עומדת לקראת הפקדה לפני שהם אמרו את דעתם והיו שותפים לה.

עסאם מח'ול: אלא אם היא מתוכננת לא לתושבים.

גאלב מג'אדלה: כדי שאתם תבואו לשלב ההפקדה בידיים נקיות, על התושבים להיות שותפים לתכנון ולומר את דעתם, כי אחר כך אנחנו נעצור אתכם בשלב המתקדם.

גאלב מג'אדלה: אנחנו לא נאפשר שום תכנון לאף שכונה בלי לשתף את התושבים.

גאלב מג'אדלה: תתייחסי בבקשה לתוכנית של השכונה.

נעמי פלט: בכל מקרה, התוכנית הזאת כוללת רק פרצלציה.

נעמי פלט: מכניסים את כל המגרשים לאיזשהו סל ומחלקים אותם מחדש וכל בעל קרקע מקבל קרקע חלופית.

נעמי פלט: בשום אופן אנחנו לא מתעלמים מהשכונה.

נעמי פלט: זה לא קרה וזה לא יקרה.

ואסל טאהא: מה אחוז ההפקעות שם?

נעמי פלט: על זה ידבר מהנדס העיר.

נעמי פלט: בכל מקרה, התוכנית הזאת עוד לא הופקדה.

נעמי פלט: גם התוואי המדויק של תוכנית הרכבת עוד לא הופקד, כי אנחנו עוד בבדיקות שונות לגבי הרכבת.

סאמי הוארי: התוכנית הופקדה לפי דעתי, יש לי פה פרסום.

בני גמר: כנציג הרכבת, אני מבקש להתייחס לתוכנית של הרכבת.

נתי רותם: אני רוצה להעמיד דברים על דיוקם.

גאלב מג'אדלה: תתמקד בבקשה בשכונה.

נתי רותם: אני אדבר על הכל.

נתי רותם: קודם כל, אנחנו מדברים על תוכנית מפורטת של כל אזור עכו דרום.

נתי רותם: כדי לקבל פרופורציה, אני אראה לכם ששני מקבצי הבתים נמצאים לפניכם.

נתי רותם: מדובר על מקבצי בתים בתוכנית מאוד גדולה שנקראת "עכו דרום".

נתי רותם: מישהו דיבר על 2,600 יחידות דיור, אבל מדובר ב-2,800 יחידות דיור.

נתי רותם: בתוכנית הזאת כלולים דברים, כמו: מסילת הברזל, הנחל, שמורת הטבע, הכביש הארצי.

נתי רותם: יש פה כמה תוכניות מתאר ארציות שנטמעו בתוכנית הזאת.

נתי רותם: בסך הכול, המטרה של התוכנית הזאת היא פיתוח העיר ושיפור איכות החיים גם של התושבים שחיים במקום הזה.

גאלב מג'אדלה: האם יש עוד שכונות מלבד 123 התושבים?

נתי רותם: לא.

נתי רותם: השטח שלהם מתפצל על שני מקצבים, אחד קטן יותר ואחד גדול יותר.

נתי רותם: אני אתמקד בחלק הדרומי של התוכנית.

נתי רותם: דרך אגב, אין פה שום הטיה של הנחל.

נתי רותם: דובר על כך שעיריית עכו לא עזרה בנושא החשמל.

נתי רותם: אני אישית פניתי לשר התשתיות הלאומיות בזמנו בבקשה לחבר לחשמל.

נתי רותם: אני חתמתי על כל האישורים.

נתי רותם: אני רק מהנדס עיר, אני לא פוליטיקאי ואני לא מקבל החלטות.

עסאם מח'ול: איך מסילת הברזל פוגעת בשכונה?

נתי רותם: בכל מקרה, אין מחלוקת על כך שהתנאים שבהם חיים התושבים הם עלובים.

נתי רותם: אני לא חושב שאנחנו כעירייה רוצים שהתושבים יחיו ברמה כזאת.

נתי רותם: אנחנו רוצים לפתח תשתיות, שירותים עירוניים, איכות חיים טובה לתושבים ולנסות לפתח שירותי חינוך וכבישים.

נתי רותם: את כל זה אנחנו לא יכולים לעשות בלי תוכנית מפורטת.

נתי רותם: עד שהתוכנית הזאת לא תקבל תוקף, לא ניתן לבנות פה.

נתי רותם: כל מה שאנחנו עושים היום זה לקדם את התוכנית.

נתי רותם: כל מי שיש לו קרקע – ונעמי פלט הזכירה את זה – נשאר בעל קרקע.

נתי רותם: יכול להיות שהקרקע לא תישאר פה אלא תעבור לפה, אבל הקרקע הזאת תהיה מתוכננת, מוסדרת ועם זכויות בנייה.

נתי רותם: אם היום יש לאותו תושב בית של 30, 40, 70 או 80 מטר מרובע, יכול להיות שהקרקע שהוא יקבל תהיה עם זכויות בנייה יותר גדולות.

גאלב מג'אדלה: והשכונה תישאר?

ואסל טאהא: הוא מדבר על טבלת איזון ועל העברת תושבים.

רפי אלמליח: טבלת איזון נותנת לבעלי הזכויות שטח שהוא הכי קרוב למקום מגוריהם.

ואסל טאהא: אבל חלופי.

רפי אלמליח: בוודאי.

אורי אריאל: אי אפשר להגיד שזה חוק ההתנתקות, זה הרבה יותר טוב.

אראלה גולן: זה לא חוק ההתנתקות, מה רע בזה?

אראלה גולן: מדובר בתנאים יותר טובים.

אראלה גולן: אם ישתפו אותם בהחלטות, מה רע בזה?

אורי אריאל: הבעיה העיקרית היא חוסר אמון, לא רע וטוב.

אורי אריאל: זה עניין של אורח חיים.

נתי רותם: תוואי נסיעת הרכבת שעובר פה פוגע לא רק בתושבים שחיים במקום הזה.

נתי רותם: בעיננו הוא פוגע בכל השכונה הזאת.

נתי רותם: אנחנו למודי ניסיון ממסילת ברזל שחותכת עיר לשניים, וזה המצב היום בעכו עם מסילת הברזל חיפה-נהריה.

נתי רותם: אנחנו לא רוצים לחזור על זה, ולכן גם הגשנו התנגדות להחלטת הוועדה לתשתיות לאומיות להעתיק בכלל את המסילה לאזור אחר.

נתי רותם: כרגע אני לא יודע אם נצליח או ל א נצליח עם ההתנגדות הזאת.

עזמי בשארה: גם הניסיון בלוד הוא ניסיון.

עזמי בשארה: ..

אורי אריאל: נהדר, נכון?

אורי אריאל: 800 רכבות ביום - - -

נתי רותם: אנחנו מודעים לעובדה הזאת.

נתי רותם: אני מופקד על איכות החיים של התושבים.

נתי רותם: אחד הדברים שעשיתי בשבוע שעבר זה להגיש התנגדות לתוכנית הזאת.

נתי רותם: חלק מהתושבים שנמצאים פה היו אצלי לא מזמן.

גאלב מג'אדלה: האם אתה מודע לזה שהמועצה הארצית אישרה גם את הדרך הארצית וגם את הרכבת?

נעמי פלט: היא עוד לא אישרה, זה עוד לא הופקד.

נתי רותם: זה עדיין לא הופקד.

גאלב מג'אדלה: כדאי שתבדקו את זה.

אורי אריאל: אדוני היושב ראש, הכל בידיכם, בידי מפלגת העבודה.

אורי אריאל: שר התשתיות שלכם, שר הפנים שלכם, יושב-ראש הוועדה בכנסת שלכם, סגן יושב-ראש הכנסת שלכם.

אורי אריאל: אתם יכולים לסגור את הכל בדואר פנימי.

נתי רותם: הוועדה לתשתיות לאומיות בדצמבר אישרה את תוכנית המסילה, תוכנית תשתיות לאומיות 12/2.

נתי רותם: זאת לא המועצה הארצית, אלא הוועדה לתשתיות לאומיות.

נתי רותם: התוכנית עומדת להיכנס להפקדה.

נתי רותם: אנחנו הגשנו התנגדות.

נתי רותם: אנחנו מבקשים להוציא את המסילה הזאת מחוץ לשכונה הזאת.

נתי רותם: אם זה יצליח או לא יצליח, זה כבר לא בידינו.

גאלב מג'אדלה: אתם מתנגדים?

נתי רותם: אנחנו מתנגדים.

גאלב מג'אדלה: אז אני מציע לאדוני להעביר לוועדת הפנים ואיכות הסביבה את מכתב ההתנגדות, ואנחנו נקדם את זה בדיון עם שמאי אסיף.

גאלב מג'אדלה: תנמק בבקשה למה חשוב שההתנגדות שלכם תתקבל.

נתי רותם: חלק מהתושבים פה היו אצלי לא מזמן.

נתי רותם: הראיתי להם את התוכנית הזאת, דיברנו על הבעיה של מסילת הברזל.

נתי רותם: אני עצמי הצעתי להם להתארגן, לשכור עורך דין ולהיכנס למשא ומתן עם הרכבת על כל הנושא של פינוי ופיצוי הרכוש שמופקע לטובת הרכבת.

נתי רותם: לגבי הנושא של פינויים בכלל, יש לנו היום שתי שכונות בעיר באזור שהוא ברובו יהודי והוא נקרא אגרופים.

נתי רותם: משרד השיכון, שלקח על עצמו את הפיתוח של המקום, במשא ומתן עם התושבים כרגע על פינוי.

נתי רותם: אני מניח שנציג המינהל יכול להרחיב קצת יותר על ההיבט הזה, כי אני לא כל כך עוסק בצד הקנייני אלא בצד התכנוני.

בני גמר: תוכנית הרכבת אושרה בתוכנית תמ"א 23, בתוכנית מתאר ארצית, לרכבות בשנת 2001.

בני גמר: התוכנית שאנחנו מגישים היום מפורטת ומורכבת בדיוק לפי תמ"א 23 ולא סוטה ממנה מילימטר.

בני גמר: התוכנית המפורטת מלווה בתסקיר איכות הסביבה לגבי כל הנושאים הסביבתיים שקיימים במקום.

בני גמר: כמובן שהליכי ההשקעה שיידרשו בתוכנית יבוצעו לפי החוק.

בני גמר: זה באשר להתארגנות כנגד הרכבת.

בני גמר: העיר לא צריכה לארגן תושבים נגד הרכבת, אלא הרכבת תפעל לפי החוק.

אורי אריאל: הוא לא פועל לפי החוק?

אורי אריאל: הוא מייצג את התושבים, ובצדק, ואתה תייצג את הרכבת.

אראלה גולן: התוכנית בסוף צריכה לצאת לפועל.

אורי אריאל: האם מישהו מעלה על דעתו שאתה לא פועל לפי החוק?

אורי אריאל: כל פעם אומרים "לפי החוק".

עבד-אלמאלכ דהאמשה: זכותו וחובתו לארגן.

אורי אריאל: הוא מייצג את התושבים.

נתי רותם: אני לא ארגנתי את התושבים, אלא הצעתי להם להתארגן.

בני גמר: התוכנית הזאת עוברת בקצה הצפוני של חלק משכונת ברבור.

בני גמר: יש מבנה אחד שצריך להיהרס.

בני גמר: כמו שאמרתי, הפיצויים יהיו בהתאם לחוק.

בני גמר: אני מקווה שהתוכנית תופקד בעוד חודש מקסימום.

בני גמר: אנחנו נקבל את ההתנגדויות, הוועדה תשמע את ההתנגדויות ותשקול ותשפוט.

בני גמר: אנחנו הולכים לפי תמ"א מאושרת, ואנחנו נמצאים בדרך כלל במצב שכולם רוצים רכבת, אבל לא אצלנו.

אורי אריאל: רק למען הסר ספק, אנחנו רוצים רכבת אצלנו.

גאלב מג'אדלה: כולנו רוצים רכבת, ואנחנו גם יודעים מה החשיבות שלה, אבל אנחנו גם רוצים רכבת מתוכננת בחוכמה ולא רכבת שמתכנן ראש חכם בלי לב.

גאלב מג'אדלה: כאשר יש ראש מתכנן חכם ולב, אנחנו בטוח נגיע לרכבת טובה.

בני גמר: וכך נעשה.

גאלב מג'אדלה: אני מאוד שמח שכך נעשה.

גאלב מג'אדלה: כשהתחלתם לתכנן את הרכבת הזאת, האם דיברתם עם נציגי התושבים?

בני גמר: אני לא הייתי ברכבת בזמן הזה, כבר באתי למצב מוגמר, אבל השיקולים ההנדסיים נבחנו עוד בשנת 2001.

אראלה גולן: זה לא קשור.

אראלה גולן: שיקולים הנדסיים לא קשורים לאנשים.

בני גמר: השיקולים ההנדסיים, הסביבתיים והחלופות השונות נבחנו בשנת 2001 במינהל התכנון.

בני גמר: נבחן מספר רב של חלופות.

בני גמר: תוכנית המתאר הארצית קבעה את המקום בו תעבור הרכבת.

בני גמר: אנחנו עכשיו מכינים תוכנית מפורטת, לפי התוכנית שהוחלט עליה בשנת 2001.

גאלב מג'אדלה: יש לנו בעיה בזמן האחרון.

גאלב מג'אדלה: אני שמח שאנחנו מתחשבים בחיות, בסביבה, בשמורות, בטבע, ובמתים, בכולם חוץ מבני האדם.

אורי אריאל: בדיונות.

אראלה גולן: צריך גם להתחשב בדיונות.

גאלב מג'אדלה: אומר חבר הכנסת אורי אריאל שיש אנשים עם לב של אבן, יש אבנים עם לב אדם, ואלה דברי הרב קוק.

גאלב מג'אדלה: אני מקווה שזה לא חל על אף גורם בדיון הזה.

אורי אריאל: חס וחלילה.

רפי אלמליח: מינהל מקרקעי ישראל יזם את התוכנית הזאת.

אראלה גולן: התוכנית המפורטת יותר?

רפי אלמליח: כן.

רפי אלמליח: אחת המטרות היתה להסדיר את כל בעלי הזכויות.

רפי אלמליח: להשאיר את השכונה במתאר שלה הנוכחי בלי שטחי ציבור, עם כבישים שלא ברוחב המתאים, זאת לא המטרה שלנו בתוכנית הזאת.

רפי אלמליח: המטרה כאן היא לספק רווחת דיור ושכונות עם כבישים ושטחי ציבור, כמו שאנחנו רגילים בתוכניות בשנים האחרונות.

רפי אלמליח: לכאן נכנסים גם הבהאים בחלק הצפוני של התוכנית וגם שכונת ברבור בחלק הדרומי.

רפי אלמליח: יחד בגלל האילוצים של הרכבת ושל התשתיות, אנחנו מנסים לגבש את התוכנית הזאת כבר לא מעט שנים.

רפי אלמליח: בסופו של דבר, נעשה איזון שטחים בין כל בעלי הזכויות שנמצאים כאן, גם הבהאים, גם שכונת ברבור ועוד מספר גורמים שנמצאים כאן באותה חטיבת שטח.

רפי אלמליח: צריך להתאזר בסבלנות.

רפי אלמליח: אם הוועדה הזאת יכולה ללחוץ בצורה זאת או אחרת על קידום התכנון בנושא התיאום בין הגורמים השונים, זה רק יעזור לנו ולתושבי השכונה.

נעמי פלט: התוכנית שנמצאת עכשיו בוועדה לתשתיות לאומיות, שהיא התוכנית המפורטת לרכבת, עדיין לא הופקדה, והיא לקראת הפקדה.

נעמי פלט: במכתב מוזכרת תוכנית אחרת של מסילת רכבת אחרת, שלא נוגעת לשטח של שכונת ברבור.

נעמי פלט: זו מסילת רכבת חיפה-נהרייה.

מוסא אשקר: היא נוגעת לחלקה 2, וזה מפורסם פה.

גאלב מג'אדלה: מה זה הפרסום הזה?

סאמי הוארי: זה פרסום של מסילת הרכבת.

סאמי הוארי: הם טוענים שזה לא נוגע לחלקה 2, אבל פה כתוב שזה כן נוגע לחלקה 2.

עסאם מח'ול: האם יש שתי תוכניות לרכבת?

נעמי פלט: יש שתי רכבות.

נעמי פלט: אחת מהן היא רכבת צפון-דרום, חיפה-נהרייה, שזאת התוכנית שעליה הם מדברים, והיא לא נוגעת לבתים שלהם בכלל, וזה התוואי שלה.

ואסל טאהא: איך זה פורסם?

נעמי פלט: יכול להיות שיש טעות בפרסום.

סאמי הוארי: אבל כתוב שחלקה 2 כלולה.

נעמי פלט: התוכנית הזאת מתייחסת לרכבת צפון-דרום, שלא נוגעת לקבוצת הבתים שכאן בשכונת ברבור.

נעמי פלט: תוכנית הרכבת הזאת, שהיא עכשיו בוועדה לתשתיות לאומיות, נמצאת לקראת הפקדה ועוד לא מופקדת.

נעמי פלט: אנחנו במינהל התכנון עכשיו בודקים אפשרויות לתוואי שונה של הרכבת הזאת, בשילוב עם הנחל.

גאלב מג'אדלה: מכיוון שאתם אומרים דברים אחרים מהפרסום, אני מציע שמהנדס העיר יישב עם החברים על הנושא שיש עליו מחלוקת ונעמיד דברים על דיוקם.

גאלב מג'אדלה: עד הסיור שלנו, אנחנו רוצים לשמוע דברים ברורים.

נתי רותם: הדלת שלי פתוחה בפניהם, והם יודעים את זה.

גאלב מג'אדלה: אתם גרים באותה עיר ויש לך מפות של כל הגורמים, גם של הרכבת וגם של התכנון.

נעמי פלט: חלקה 2 שהם מדברים עליה היא בכלל שמורת הטבע, לא הבתים שלהם.

סאמי הוארי: אבל זאת קרקע שלהם.

עזמי בשארה: זה אותו מספר, אבל זה משהו אחר.

עזמי בשארה: אבל זאת שעוד לא הופקדה בטוח פוגעת באדמתם, ועל זה נדבר.

גאלב מג'אדלה: הנושא שלנו הוא נושא כללי של כל התוכנית של כל השכונה, לא רק חלקה זו או אחרת.

מוסא אשקר: יש לי מענה לגבי חלקה 2.

מוסא אשקר: הם אומרים שהיא לא שייכת לתושבים.

נעמי פלט: לא אמרנו שהיא לא שייכת לתושבים, אלא אמרנו שזה לא בתים.

גאלב מג'אדלה: הם אומרים שהיא שייכת ושהיא מתוכננת.

גאלב מג'אדלה: כשתשבו ביחד, תסבירו את הדברים טוב יותר אחד לשני.

עסאם מח'ול: קודם כל, אני ביקרתי לא פעם בשכונה הזאת כדי לבדוק כל מיני נושאים.

עסאם מח'ול: לדעתי, הדבר העיקרי שצריך לקבוע כעיקרון הוא שכאשר מדובר באדמת מדינה ואדמה פרטית לצורך התכנון, יש לתת את העדיפות - כל עוד אין צורך תכנוני - לבניית התוכניות על אדמת המדינה ולא על האדמה הזאת.

עסאם מח'ול: אני חושב שהעיקרון הזה נכון במקרה הזה ובמקרים אחרים.

עסאם מח'ול: אנחנו מדברים על שמורת טבע במקום, שמהווה מפגע לתושבי השכונה.

רפי אלמליח: למה מפגע?

עסאם מח'ול: בגלל פסולת תעשייתית ובגלל שאף אחד לא אוכף את החוק שם.

נתי רותם: יש היום פרויקט של שיקום הנמל.

עסאם מח'ול: אני יודע, אנחנו ביקרנו שם אחרי שהיה הפרויקט הזה, וראינו את המים גם אחרי וגם לפני, והמצב עדיין מדאיג.

עסאם מח'ול: אני חושב שהם צריכים להיות מודאגים מהמפגע הזה, והמפגע לא צריך להיות מודאג מהם.

נתי רותם: זה כרגע מטופל.

עסאם מח'ול: שמענו את נציג הרכבת.

עסאם מח'ול: אם תיקח כמעט את כל הערים המעורבות שעוברת בהן רכבת - עכו, חיפה, לוד ורמלה – תראה שגם הרכבת הופכת להיות מפגע ואיום על התושבים.

עסאם מח'ול: זה הסממן היחיד בשכונת עוני אומללה של עירוניות.

עסאם מח'ול: אני חושב שאי אפשר ליצור מצב כזה.

עסאם מח'ול: רכבת צריכה לשרת את האנשים ולא לרמוס את התושבים ואת הזכויות שלהם.

עסאם מח'ול: אני חושב שצריך לבחון איפה תעבור הרכבת ואיך היא תשרת את תושבי השכונה ולא תפגע בם.

עסאם מח'ול: אי אפשר להשלים עם תפיסה שאומרת "פיתוח, ולכן אפשר לפגוע בתושבים".

עסאם מח'ול: פיתוח צריך לשרת את התושבים קודם כל, ולכן אני אומר שצריך לדאוג לפיתוח לטובת התושבים ובהתייעצות איתם - זה הדבר שצריך לקבל את המהלכים הללו.

עזמי בשארה: אני חושב שתושבי השכונה, כפי ששמענו ממוסא ומאחרים, ייחלו לתכנון.

עזמי בשארה: הרי כל השנים הם מחכים לתכנון.

עזמי בשארה: מתי בא התכנון?

עזמי בשארה: הוא בא עבור אחרים, כאשר תכננו שכונה לעוד אנשים, כלומר הם בעצם תופעת לוואי של התכנון והם לא במרכז.

עזמי בשארה: במקרה הטוב הם תופעת לוואי, הם לא מטרד של התוכנית שצריכה לעקוף אותם.

עזמי בשארה: ברגע שחשבו במקרו להביא עוד אלפי תושבים, פתאום הם תופעת לוואי של התוכנית.

עזמי בשארה: עכשיו הם צריכים לחשוש.

עזמי בשארה: כאשר מגיעה התוכנית, הם צריכים לחשוש.

עזמי בשארה: במקום מלכתחילה לתכנן בשביל האנשים שחיים על הקרקע, צריך עכשיו לעשות רה-פרצלציה וכו' וכו'.

עזמי בשארה: חברת הכנסת גולן, במקרה של תושבים יהודים שיש להם קרקע רשומה על שמם והם מצוידים בקושנים, הם צריכים להיות מבסוטים כשבאים 2,000 אנשים אחרים לגור למשל על אדמתם, כי כל אחד יעשה מהמגרש הון תועפות.

עזמי בשארה: אני מדבר על מצב שאנשים יושבים על אדמת טאבו שלהם הרשומה על שמם ולא מפתחים אותה, ומתחילים לחשוב עליהם רק כשמעבירים מסילת ברזל ומביאים 2,800 תושבים לגור באותה שכונה, ורק אז מתחילים לדאוג, האם הם יהפכו לגטו של פחונים בשכונה או לא.

עזמי בשארה: אדוני היושב ראש, כל עוד זה לא הופקד, מצוין.

עזמי בשארה: אין פה דבר בלתי הפיך שאי אפשר לחזור ממנו, ולכן כפי שאדוני הציע, אני מציע שזה עוד יהיה במשא ומתן.

עזמי בשארה: אני שמעתי את המילה פינוי פעמיים, כשאמרו "אנשים שיצטרכו להתפנות, יקבלו כך וכך".

עזמי בשארה: למה שיצטרכו להתפנות?

עזמי בשארה: למה מניחים שמישהו צריך להתפנות מאיזשהו מקום?

עזמי בשארה: הרי אין פה שום עניין מדיני או פוליטי.

עזמי בשארה: אזרחי מדינת ישראל יושבים על האדמה שלהם.

עזמי בשארה: אני מציע שבלב פתוח ובראש פתוח תשבו עם תושבי השכונות והעמותות וייפתחו התוכניות האלה.

עזמי בשארה: אף אחד לא חיווה את דעתו על התוכניות, אחרת נצטרך לנהל מאבק ציבורי, ואני לא רוצה לאיים.

עזמי בשארה: אנשים נמצאים על אדמתם, הם לא מפריעים לאף אחד, וברגע שבאים לתכנן, כבר מפנים אותם?

עזמי בשארה: אני לא מבין את זה.

אראלה גולן: במקרה הזה אני מקווה שאין כאן משהו מדיני.

אראלה גולן: חבר הכנסת אריאל יודע שגם כשיש בעיות של פינוי תושבים שלא נעשה בצורה טובה, גם כשזה מתייחס למגזר שלו, אני חושבת שזה לא נכון לעשות את זה.

אראלה גולן: צריך לעשות גם לגבי תושבים ערבים וגם לגבי תושבי גוש קטיף את הפעולה הכי אנושית האפשרית.

אראלה גולן: כאן המטרה היא לא מדינית.

אראלה גולן: כאן המטרה היא לפתח את המקום ולתת להם איכות חיים טובה יותר, בין השאר.

אראלה גולן: צריכים לשבת איתם, לראות מה הבקשה שלהם.

אראלה גולן: אני בטוחה שהם לא רוצים להמשיך לגור בפחונים.

אראלה גולן: למה שמישהו ירצה לגור בפחונים, אם אפשר להציע לו מקום סמוך שייתן לו איכות חיים טובה יותר?

עסאם מח'ול: הם שנים נאבקים כדי לצאת משם.

אראלה גולן: לכן אני אומרת שאין כאן נושא מדיני.

נתי רותם: זאת בדיוק המטרה של התוכנית, אני לא רוצה שהם יגורו שם.

אראלה גולן: צריך לשבת איתם.

אראלה גולן: אולי במקרה הם רוצים שהרכבת תעבור סמוך לבתים שלהם.

אראלה גולן: אני לא אומרת שזה המקרה, אבל צריך לדבר איתם ולהגיע למצב שהם יהיו חלק מהתכנון.

אראלה גולן: זאת המדיניות הציבורית לגבי התכנון.

אראלה גולן: אני חושבת שזאת המטרה כאן.

ואסל טאהא: אני רוצה לבקש מהעירייה לשתף את התושבים עצמם ולא לבחור נציגים שידברו בשמם.

ואסל טאהא: על מנת למנוע חוסר הבנה, יש כאן תוכניות וכאן רואים תוכנית חדשה.

ואסל טאהא: אני מבקש שתציין לפרוטוקול את מספר התוכנית שאתה מדבר עליה.

נתי רותם: ג/10334.

גאלב מג'אדלה: מהנדס העיר אמר את זה במפורש בתחילת דבריו.

גאלב מג'אדלה: הוא דיבר על תוכנית של הקמת 2,800 יחידות ל-10,000 תושבים.

ואסל טאהא: זה חשוב, כדי שיידעו על מה מדובר.

ואסל טאהא: כאן מדברים על תוכנית מפורטת ועל תוכנית מתאר כללית, ויש שוני ביניהן.

ואסל טאהא: לכן יש לדייק בנושא הזה.

ואסל טאהא: יש אלמנטים חיובים - כשיש טבלת איזון, זה אלמנט חיובי בתכנון.

ואסל טאהא: חסר שיתוף פעולה של תושבי השכונה.

ואסל טאהא: מחובת

ואסל טאהא: כם בעירייה להזמין את התושבים עצמם.

ואסל טאהא: לא דיברת על אחוז ההפקעות לצורכי ציבור.

עזמי בשארה: אגב, הפקעות לטובת מה?

נתי רותם: זה לא עולה על 40%.

ואסל טאהא: כמה זה בערך?

נתי רותם: אני צריך לבדוק את זה בתקנון.

נתי רותם: זה לטובת בתי ספר, כבישים ושטחים ירוקים.

עזמי בשארה: לא לבניית הדירות?

נתי רותם: מה פתאום.

נתי רותם: הצגתי בפני התושבים את התוכנית לא מזמן.

אורי אריאל: צריך לשתף את התושבים, ואני מציע שתתנו לתושבים להציע את הנציגים שלהם ולא תבחרו אותם.

אורי אריאל: יש דבר מובנה שאפשר להבין אותו טוב מאוד, אנשים שגרים בפחונים רוצים להישאר באדמה שלהם.

אורי אריאל: כולם פה אנשים.

אורי אריאל: לפעמים לא מבינים את זה על אחרים.

אורי אריאל: היה מישהו שאמר "תציע לעשות חילופי תושבים בין גוש קטיף לעכו".

אורי אריאל: אני נגד זה, הם אזרחים שמגיעות להם כל הזכויות כמו לכל אחד אחר, לא צריך לדבר על זה בכלל.

אורי אריאל: בא לפה נציג הרכבת ואמר "הכל ייעשה לפי החוק".

אורי אריאל: מה, יעלה על הדעת שזה לא ייעשה על פי החוק?

אורי אריאל: כל פעם הממשלה מודיעה שהיא תעשה דברים לפי החוק.

אורי אריאל: זה סימן שיש איזו נימה של אולי עבריינות שם.

אורי אריאל: אני לא מעלה את זה על דעתי, אבל כל פעם כשאתם אומרים את זה, זה נשמע מוזר.

בני גמר: שאלו איך זה ייעשה, זה ייעשה על פי החוק.

עזמי בשארה: כל דבר פה לפי החוק.

אורי אריאל: אני אומר לתושבים, שבסך הכל יש להם תביעות שצריך לברר אותן.

אורי אריאל: אני מציע לכם לעשות מאמץ עם הגורמים הממלכתיים לזרז את התוכנית, כי לפי דעתי בסוף, עם תיקונים קלים, היא מאוד תהיה לטובתכם, ולא ינציחו מצב לעוד 10 שנים שרק ילך ויחמיר.

אורי אריאל: אתם יכולים להרוויח מזה הרבה יותר מאשר להפסיד מזה.

אורי אריאל: אני מבין את חוסר הרצון לעבור מהבית שאתה גר בו, גם אם הוא הכי עלוב בעולם, כי שם נולדת, שם שתלת, זה ברור.

ריאן כאמל: הייתי מצפה מעיריית עכו שתתייחס בצורה שוויונית לאוכלוסייה.

ריאן כאמל: הרי יש שני סוגי טבלת איזון: או טבלת איזון בהסכמה או טבלת איזון ללא בהסכמה.

ואסל טאהא: בכפייה.

ריאן כאמל: ללא הסכמה, ושם תמיד יש בעיות.

ריאן כאמל: אני ביצעתי ביישוב שלי עשרות תוכניות מבוססות על טבלת איזון.

ריאן כאמל: חסר עניין טכני של שיתוף האנשים, ולא להכניס את המושג פיצוי בינוי, כי המילה מפחידה.

ריאן כאמל: אין כאן כיבוש ואין כאן פלישה, מדובר באנשים שחיים על האדמה שלהם ועל הקרקע שלהם, ולכן צריך לשתף אותם בהחלטה.

ריאן כאמל: טבלת האיזון היא לטובת התושבים, רק כאשר הם יהיו שותפים להחלטה הזאת.

ואסל טאהא: גם הפרצלציה לטובתם, אבל בשיתוף פעולה איתם ולא עם נציגים שאתם בוחרים.

סאמי הוארי: עם כל הכבוד לרכבת ולקידמה שהיא מביאה, אנחנו היינו עדים להרבה מקרי הרג ומוות על פסי הרכבת, גם ברמלה וגם בלוד.

סאמי הוארי: אני לא רוצה להיתקל במקרים כאלה בעכו, מה עוד שהם מתכננים תעלה מאוד מאוד גדולה שיכולה להוות סכנה גדולה מאוד לילדים בדרכם לבתי ספר, ולכן צריך לשים לב לעניין הזה.

סאמי הוארי: מוסא הסב את תשומת לבי לכך שבתוכנית הזאת נשאר בית אחד מחוץ לתוכנית.

ואסל טאהא: אז הנציג שלכם יעלה את זה.

גאלב מג'אדלה: אני רוצה להיות אופטימי.

גאלב מג'אדלה: קודם כל, כדאי שתבינו את כל החששות האלה.

גאלב מג'אדלה: כביש 6 תוכנן בתכנון גאוני עם לב מאבן, כמו שאמר כבוד הרב.

גאלב מג'אדלה: יכולים היו להזיז אותו מערבה מכביש 444 באדמת מדינה ולא מזרחה מכביש 444 על חשבון 1,778 דונם של אזרחים ערבים.

גאלב מג'אדלה: אחר כך מי שנהנה מכביש 6 זאת חברת "אלון" שבונה שם תחנות דלק.

גאלב מג'אדלה: האזרחים נתנו את הקרקע שלהם, והם עושים מיליונים.

גאלב מג'אדלה: זה נקרא תכנון מלווה בגזענות ובלב מאבן.

עסאם מח'ול: שחיתות.

גאלב מג'אדלה: אני מאמין ואני אופטימי שהצוות שיושב כאן רוצה בטובת האוכלוסייה ובטובת הסביבה כולה.

נתי רותם: לפני כל דבר אחר.

גאלב מג'אדלה: חובת ההוכחה עכשיו עליכם.

גאלב מג'אדלה: בעוד שלושה שבועות נבוא לעכו ונפגוש אתכם.

גאלב מג'אדלה: אני מבקש מכם שעד אז תעבירו לנו את כל המסמכים מתועדים בניירות, לא בדיבורים.

גאלב מג'אדלה: אנחנו רוצים להתרשם, שאכן אתם מתכננים תכנון לטובת כלל האוכלוסייה ובתוכה שכונת "ברבור".

גאלב מג'אדלה: אני לא מתנגד לכך שיבואו לשם 10,000 תושבים חדשים.

גאלב מג'אדלה: אני חושב שהם יקבלו אותם בברכה ויגידו להם "ברוכים הבאים", כי תוספת של תושבים לשכונת ברבור ולסביבה שם לא על חשבונם, יחד איתם ובפיתוח משותף לכולם זאת ברכה עבורם.

גאלב מג'אדלה: אתם צריכים להבין שהמדיניות הקודמת של הממשלות הקודמות שהפקיעה לצורכי ציבור הביאה לכך שמפקיעים ממני קרקע לצורכי ציבור, ואחר כך ציבור אחר נהנה מהקרקע הזאת.

גאלב מג'אדלה: הוועדה הזאת לא תיתן יד לדבר כזה, היא תעכב לכם את התכנון.

גאלב מג'אדלה: בני גמר, אנחנו נעכב לכם את התכנון הזה והוא יישאר בגדר תכנון על הנייר, ואתם יודעים שיש לנו כוח לעכב את זה.

גאלב מג'אדלה: אז בואו נהיה שותפים שלכם ונראה את הדברים עין בעין לטובת כלל התושבים ותושבי ברבור.

בני גמר: הרכבת לא פוגעת בשכונה.

גאלב מג'אדלה: אני אמרתי שהיא פוגעת?

בני גמר: אתה אומר שהרכבת פוגעת.

גאלב מג'אדלה: אני אומר שעד עכשיו הניסיון היה מר.

גאלב מג'אדלה: היה תכנון גאוני ולב מאבן, ונתתי דוגמה.

בני גמר: במקרה הזה הרכבת לא פוגעת בשכונה.

גאלב מג'אדלה: מי שנכווה ברותחין, אתה יודע מה קורה לו.

גאלב מג'אדלה: אולי כדאי שהאנשים האלה יהיו קצת מודאגים ואחר כך יוכלו לשמוח.

גאלב מג'אדלה: יש לכם שלושה שבועות לשתף אותם שיתוף מלא, לשמוע את דעתם ולהתייעץ איתם.

גאלב מג'אדלה: אני אומר לכם שמדובר באנשים טובים.

גאלב מג'אדלה: אם תשתפו אותם, תצאו נשכרים.

גאלב מג'אדלה: בעוד שלושה שבועות ניפגש בעכו, נראה את השכונה ונראה את התכנון.

גאלב מג'אדלה: אם יוכח מעל לכל ספק שנעשים דברים לטובת כלל האוכלוסייה ותושבי שכונת ברבור, אתם תקבלו את מלוא הגיבוי והתמיכה.

גאלב מג'אדלה: אם לא כך יהיו פני הדברים, לא יעזור דבר, אנחנו לא ניתן לפגוע בתושבים ובאוכלוסייה בגלל שמישהו רוצה לתכנן.

גאלב מג'אדלה: התכנון בא לשרת את האוכלוסייה ולא להפך.

גאלב מג'אדלה: אנחנו מברכים על כל תכנון יעיל בתחבורה וברכבת שנועד לשרת את האוכלוסייה.

גאלב מג'אדלה: תודה רבה לכולם.

גאלב מג'אדלה: אני מודה לכם על ההשתתפות.

גאלב מג'אדלה: חבר הכנסת עזמי בשארה, תודה רבה על ההצעה לסדר היום.

גאלב מג'אדלה: תודה רבה, אני נועל את הישיבה.

גאלב מג'אדלה: הישיבה נעולה.