הוועדה המיוחדת למאבק בנגע הסמים, כנסת 16, פרוטוקול מספר 44, 2004-01-27 11:00

איוב קרא: ראשית כל, אני רוצה להודות לשר לביטחון פנים.

איוב קרא: זאת סגירת מעגל של שנים שאנחנו הולכים ביחד בראייה הממלכתית.

איוב קרא: אנחנו חברים, זה לא סוד, אנחנו בשני כובעים שונים כרגע - אתה השר לביטחון פנים ואני יושב-ראש הוועדה למאבק בנגע הסמים בכנסת.

איוב קרא: באנו לכאן, נציגי ממשלה, נציגי הרשות למלחמה בסמים וצוות של הכנסת, כדי לשמוע ולהשמיע - עם סיום שנת 2003 - את כל מה שקרה מבחינת נגע הסמים, ואולי לתכנן אסטרטגיה לשנת 2004, גם מבחינתכם, גם מבחינת הרשות וגם מבחינת הוועדה.

איוב קרא: אני חושב, כמו שאמר ראש הממשלה, שנגע הסמים הוא איום אסטרטגי, והגושפנקא לכך היתה עכשיו בעסקת חילופי השבויים, לצערי הרב, שהתברר שרוב התכנון של חטיפת הישראלי אלחנן טננבוים היה על-ידי שתי משפחות - משפחת בירו בלבנון ששולט בתחום הסמים, ואביהם שיושב בכלא, יחד עם משפחת עובייד מטייבה, קייס עובייד.

איוב קרא: זה מצב אבסורדי, זה הגיע לממדים שאנחנו לא יכולים לתאר לעצמנו.

איוב קרא: אני מקווה שהסוגייה הזאת, שבאמת הפכה להיות איום אסטרטגי, ביטחוני, חברתי, תטופל במלחמה שאתה עושה, אדוני השר, אני יודע שאתם במשרד עושים עבודה גדולה בעניין הזה.

איוב קרא: אני מציע שמנכ"ל הרשות למלחמה בסמים יאמר דברי סיכום לשנת 2003.

חיים מסינג: הייתי מנכ"ל עיריית יבנה עד לפני שבוע, ועכשיו התמניתי למנכ"ל הרשות.

חיים מסינג: בגדול, כל הסוגייה של הסמים גם השנה התחלקה בין התחום של ההיצע והביקוש, כאשר בתחום ההיצע עיקר הבעיה היא בגבול הדרומי, שהוא גבול של שלום באורך 320 קילומטרים, גבול ישראל-מצרים.

חיים מסינג: כמות ההברחות שם גדולה, כאשר החבירה של הצבא ומשמר הגבול בשנה האחרונה מסייעת לטיפול בבעיה.

חיים מסינג: אנחנו בקשר מצוין עם דוד צור ואלוף פיקוד הדרום שמסייע להגיע למקומות, כי יכולה להיות פה בעיה גם בהיבט של פעילות חבלנית עויינת.

חיים מסינג: זה בהיבט ההיצע, כאשר אי אפשר כמובן להתעלם מהגבול הצפוני שקשור לחיזבאללה, שם הסחר בסמים גם מממן טרור.

חיים מסינג: בתחום הביקוש התעסקנו השנה יותר בתחום ההשכלה הגבוהה.

חיים מסינג: מחר סוף-סוף ניאותו ועד ראשי האוניברסיטאות לראות איך אנחנו מפתחים תוכניות מניעה בתוך המוסדות.

חיים מסינג: זה צריך להתחיל בחשיפה, כי ברגע שאתה לא מוכן לחשוף את עצמך ולהכיר בעובדה שיש לך בעיה, לא ניתן לטפל.

חיים מסינג: עד היום ועד ראשי האוניברסיטאות די התעלם מהבעיה, בפעם האחרונה שנפגשנו איתם היתה הדחקה מוחלטת של הסוגייה והעסק הזה פרץ כמו כל דבר שמוזנח.

חיים מסינג: עיקר הצריכה בשנת 2003 היתה בקרב הסטודנטים, נעשה סקר בכל מכללה ובכל אוניברסיטה, והדגש העיקרי שלה היה בתחום של הסטודנטים.

חיים מסינג: התחלנו בפיילוט מאוד מוצלח של בית דין לעבירות סמים, זה כולל את משטרת מחוז תל אביב, קציני הנוער, קציני מבחן.

חיים מסינג: עדנה בקרשטיין, נשיאת בית משפט השלום בתל אביב, משתתפת איתנו בהרצת הפיילוט הזה.

חיים מסינג: אין ספק שברגע שזה יוטמע וימוסד, זה ייתן נדבך נוסף בסוגייה של גמילה והחזרה לקהילה של נרקומנים, שהיום ברגע שהם יוצאים מבית הסוהר הדרך שלהם לגמילה היא הרבה יותר קשה מאשר לאחר שיעברו את בית הדין לסמים.

חיים מסינג: השנה הזאת התאפיינה גם בפריסה מאוד רחבה בתוך הקהילה, יש כ-30 סניפים חדשים, הן במגזר היהודי והן במגזר הערבי.

חיים מסינג: לצערי בגלל גזירות התקציב אנחנו כנראה עלולים לצאת מאותם יישובים שנכנסנו אליהם.

חיים מסינג: אבל בעיקרון הפריסה הזאת הפיחה רוח חדשה בפרוייקט השיקום, בעיקר במגזר הבדואי ובמגזר הערבי, ששם סוגיית הסמים היא די גבוהה יחסית למגזר היהודי.

חיים מסינג: נכנסנו גם ליהודה ושומרון.

חיים מסינג: עד השנה הזאת היתה די הדחקה של הסוגייה ביהודה ושומרון, השנה פנו אלינו בצורה מאוד מכובדת ונכנסנו לשם לעבוד יחד איתם.

חיים מסינג: זה גם מסוג הדברים שאתה לא רואה אותם מיד, אבל ברגע שהתחלת לפחות יש איזשהו עוגן.

חיים מסינג: התחלנו פיילוט במשרד הקליטה בקרב האוכלוסייה האתיופית.

חיים מסינג: גם שם, כמו בכל אוכלוסייה אחרת, הסמים זה סימפטום של בעיה אחרת.

חיים מסינג: ראינו שם הרבה מאוד בעיות, ובחרנו שבע ערים בישראל ובהן התחלנו ברמה של פיילוט עם ראשי הערים בסוגייה של האתיופים.

חיים מסינג: התחלנו לבנות תוכניות חינוכיות למגזר הדרוזי ולמגזר הבדואי, דברים שלא עד היום.

חיים מסינג: אנחנו לוקחים את משרד החינוך יחד איתנו, שרת החינוך הקימה ועדה בראשותה, שחלק מעבודתה זה ניסיון להוביל מהלך של חקיקה שיאסור על מכירת אמצעי עישון, מה שנקרא "בנגים".

חיים מסינג: זה נמצא היום בטיפול הפרקליטות, האמת היא שהטיפול קצת איטי ואני מקווה שזה יתקדם.

צחי הנגבי: יש מישהו שמתנגד לחוק הזה?

חיים מסינג: זה לא שמישהו מתנגד, כמו שמנסים למצוא כל דרך שאולי עורך-דין ממולח כזה או אחר יוכל לאכוף אותה.

חיים מסינג: עשינו עכשיו מחקר מהיר על מה שקורה בעולם, כל הדברים מצביעים חד-משמעית בכל העולם שאין דבר כזה כמו בארץ - שהיה פסק דין של שופט ברמלה שזיכה בעל פיצוציה שהעורך-דין שלו הוכיח שה"בנג" שימש אותו גם לאגרטל בבית.

חיים מסינג: זאת בדיחה עצובה, ואנחנו מקווים שהחוק הזה יחוקק.

חיים מסינג: אחד הדברים שהצלחנו לעורר השנה זה סעיף 37א לחוק הסמים המסוכנים.

חיים מסינג: הצלחנו יחד עם ראש אגף התנועה לעורר את העניין הזה, ובאמת פרקליטת המדינה יחד עם היועץ המשפטי ייקחו את כל התובעים, הן במשטרה והן בבתי הדין האזרחיים, כדי ליישם את החוק הזה.

חיים מסינג: לפני כשלושה שבועות נודע לנו שהיום אתה יכול לגזור על משתמש בסמים, בכלל לפני שהורשע, חמש שנות שלילת רשיון.

חיים מסינג: אנחנו חושבים שזה אמצעי הרתעה בלתי רגיל, ואנחנו שמחים שזה התחיל לפעול.

חיים מסינג: דבר אחרון שאני רוצה לציין הוא נושא בדיקות השתן, עוד לא הצלחנו לשכנע את מערכת החינוך בנושא הזה.

חיים מסינג: אני משוכנע שיבואו ימים שבהם זה ייכנס - בדיקות השתן, מעבר להרתעה, זה גם יביא לטיפול, טיפול שאנחנו מממנים אותו, טיפול אנונימי.

חיים מסינג: מקלבים את הטיפול באל-סם, בתל"ם או באגודה למגזר הערבי, וכך מונעים בעיות.

צחי הנגבי: יש מקומות בעולם שזה מקובל?

חיים מסינג: זה מקובל בעולם, למשל בשוודיה שזאת מדינה שגם מובילה בהישגים שלה.

חיים מסינג: שוודיה מובילה בהישגים בזכות שלושה דברים - אחד, שינוי האווירה הציבורית; זה נושא שאני לא כל כך תולה בו תקוות.

חיים מסינג: שנית, נושא של טיפול כפוי, קרי - או שאתה הולך לקבל טיפול או שאתה נכנס להליך של הרשעה, והנושא של בדיקות שתן.

חיים מסינג: ברגע שאתה עושה בדיקות שתן בצורה אקראית, ברגע שיועץ או יועצת ראו שלתלמיד או תלמידה יש התנהגות מוזרה וביקשו מהם בדיקת שתן וגילו שיש בעיה, הזמינו את ההורים בצורה דיסקרטית, והילדים מקבלים טיפול.

חיים מסינג: ברגע שגילו שילד לוקח סמים ומתחילים לטפל בו, הוא לא מתחיל עם הרואין, הוא לא מתחיל עם קוקאין.

חיים מסינג: בדרך כלל מגלים את זה בשלב של הסמים הקלים ויכולים לתת לו טיפול.

חיים מסינג: זה עובד בעולם - גם בארצות הברית, גם בשוודיה, ואגב, גם באשדוד.

חיים מסינג: עכשיו אנחנו הולכים למיני פיילוט במקומות נוספים כמו קציר וחריש, מקומות שהם יותר קטנים.

חיים מסינג: זה ממש על קצה המזלג.

איוב קרא: לפני שהשר יאמר את דברו, אני רוצה לחזור על כמה דברים שנעשו.

איוב קרא: לגבי עונש מינימום, בשבוע האחרון הגשתי לוועדת השרים לענייני חקיקה הצעה להטיל עונש מינימום של חמש שנים על סוחרי סמים.

איוב קרא: משום מה ועדת השרים לא טיפלה בהצעת החוק הזאת.

צחי הנגבי: אני לא חבר בוועדה.

איוב קרא: זה חשוב לי, חשבתי ששר המשפטים יתמוך בהצעה הזאת.

צחי הנגבי: אולי הוא חשב שזה עונש רך מדי.

איוב קרא: אני הצעתי 15 שנים, ואמרתי שאני מוכן להתגמש עד חמש שנים.

איוב קרא: מוזר שהצעת החוק שלי לא טופלה.

איוב קרא: הצלחנו לשכנע את משרד ראש הממשלה שנושא הטיפול באלכוהול יעבור לרשות למלחמה בסמים.

איוב קרא: הצלחתי להעביר הצעת חוק איסור שידול למכור סיגריות ואמצעי עישון לקטינים.

איוב קרא: ביחד עם משרד המשפטים אנחנו מתקדמים עם זה.

איוב קרא: בנושא בדיקות השתן, לדעתי אנחנו בדרך הנכונה.

איוב קרא: אתמול ישבתי עם ארגון ההורים הארצי ואני חושב שיש שבסופו של דבר יסכימו שתלמידים יעברו בדיקות - לא מדובר על כך שיעמדו בתור, אלא פעם בחודש יכול לקרות לתלמיד שמנהל בית הספר יגיד לו "לך תעשה בדיקה", תלמיד שהמנהל חושד בצורה די ודאית שהבחור במצב לא טוב וצריך לערב את ההורים.

איוב קרא: המטרה היא לא פלילית אלא יותר חינוכית.

חיים מסינג: המטרה היא למנוע פתיחת תיק פלילי.

איוב קרא: בדיוק.

איוב קרא: אנחנו עשינו סיורים בצפון ובדרום, אני חושב שבשני המקומות נעשית עבודה גדולה מאוד של משטרת ישראל, אך לדעתי אין מספיק כוח אדם.

איוב קרא: אני חושב שהיחידות הן יחסית קטנות לעומת המשימות, והצעתי - אמנם צחקו עליי כשהצעתי זאת - שתהיה גדר חיה של כלבים של 200 מטר כל כיוון, לשים שרשרת ברזל שעליה ירוץ כל כלב 200-250 מטר לכיוון הזה ו-200-250 לכיוון הזה, שכל כלב יכסה 400-500 מטר; כך ב-200 כלבים אתה מכסה את כל גבול הצפון, 100 קילומטר, אפילו עכבר לא ייכנס למדינת ישראל.

איוב קרא: אני לא יודע למה לא לוקחים את זה ברצינות.

איוב קרא: יש רעיונות שצריך לבדוק אותם, אולי באמת הדבר הזה יסגור הרמטית את הגבול וימנע הברחות.

איוב קרא: כי מה שקורה בגבול הצפון, עם כל העבודה הקשה שעושה משטרת ישראל - והיא עושה עבודה גדולה - 90% מהסמים עדיין נכנסים.

איוב קרא: זאת אומרת שצריך לעשות משהו נוסף.

איוב קרא: אני לא יודע כמה זה יעלה, לדעתי זה לא יעלה כסף רב.

איוב קרא: בנושא החינוך, שרת החינוך ריבעה את התקציב שלה בנושא המלחמה בסמים, בעיקר בנושא הסברה ומניעה, מה שלא נעשה בשום מקום.

איוב קרא: אני יכול לומר לך שבקיצוץ התקציב הדבר היחיד שאמרו שלא נוגעים בו - בפגישה שלי עם מנכ"ל משרד ראש הממשלה, יחד עם חברי הכנסת חיים אורון ויצחק הרצוג - הוא תקציב המלחמה בסמים.

איוב קרא: זה הדבר היחיד שהסכימו במשרד ראש הממשלה לא לקצץ.

איוב קרא: אני מודאג מאוד מהאפשרות שעם הזמן תתפתח באיו"ש, ברשות הפלסטינית, תעשייה של סמים כמו בדרום לבנון, תעשייה של גידול סמים, כי זה מקור קל לרווחים, ושם אין דין ואין דיין.

איוב קרא: קיבלנו סקירה מהמשטרה, שהיו שדות של כמה דונמים שגידלו בהם סמים.

איוב קרא: אני מודאג שכמו שהסמים מממנים את הטרור בדרום לבנון, זה יעבור לאזור יהודה ושומרון.

איוב קרא: זאת אחת מנקודות התורפה שצריך לחשוב עליה, והיא יכולה להיות סימן חלילה למצב לא נוח גם בראייה המשטרתית, גם בראייה הישראלית.

איוב קרא: כתוצאה מכך אנחנו מקיימים מחר ישיבה על הקשר בין סמים לטרור.

איוב קרא: אני יודע שכל ארגוני הפשיעה בישראל, אחד ממקורות המימון שלהם זה הסמים.

איוב קרא: זה הפך להיות איום אסטרטגי ביטחוני, גם איום חברתי, וגם אנטישמי.

איוב קרא: לדעתי חסן נסראללה אומר:

איוב קרא: אני לא צריך להתאמץ, מספיק לי שאני שולח סמים לתל אביב - אני פוגע בבטן הרכה של מדינת ישראל ומכריע אותה.

איוב קרא: העלייה הדרסטית בשנים האחרונות, כל שנה עלייה עוד יותר חדה של שימוש בסמים בחברה בישראל, ב-2003 יש עוד יותר סימנים של עלייה, מצריכה אותנו לחשוב על מדיניות חדשה.

איוב קרא: הזמנו את שגריר שוודיה שיבוא אלינו בימים הקרובים.

איוב קרא: אחוז השימוש שם היה הכי גבוה בעולם, והם הורידו אותו ל-7%.

איוב קרא: אצלנו זה בסביבות 11%, ואנחנו רוצים לראות איך הם עשו את זה.

צחי הנגבי: תודה.

צחי הנגבי: המפגש הזה נולד בעקבות יוזמה של חבר הכנסת איוב קרא.

צחי הנגבי: מאוד שמחנו להיענות ליוזמה מכיוון שאנחנו במשרד לביטחון פנים הצבנו את נושא צמצום נגע הסמים והעבריינות שנובעת ממנה בחברה הישראלית כאחד מיעדי המשרד שהוצגו על-ידינו לראש הממשלה.

צחי הנגבי: במסגרת תוכנית היעדים, כל משרד מציג את היעדים שלו; לכל משרד יש תחומי פעילות, אבל הוא צריך לבחור את אותן סוגיות מרכזיות שעליהן הוא גם ייבחן בסוף השנה על-ידי ראש הממשלה והממשלה.

צחי הנגבי: בחרנו להציב את היעד הזה כיעד מרכזי שלנו, ואנחנו רואים בנושא הסמים מחולל פשיעה מרכזי הן בכל מה שנוגע לעבריינות נוער ופשיעת נוער ובוודאי בהקשר של תשתית כלכלית פיננסית שמזרימה סכומי עתק לארגוני הפשיעה.

צחי הנגבי: זה לא סוד שביקשנו מראש הממשלה להורות על העברת לרשות למלחמה בסמים למשרד לביטחון פנים.

צחי הנגבי: בשלב זה הנושא לא הסתייע, יש חששות, אולי גם לרשות, אולי גם למשרד לביטחון פנים, למשרד ראש הממשלה.

צחי הנגבי: בעינינו זה מהלך שישדרג את הרשות באופן מיידי, יסייע לחזק אותה במשאבים, להפוך אותה לזרוע מרכזית בתוך הרשויות שנמצאות במשרד לביטחון פנים ויאפשר לה להציב יעדים יותר מאתגרים ולעמוד בהם.

צחי הנגבי: הרעיון למקם את הרשות בשעתו במשרד ראש הממשלה היה כדי לייצר מודעות ציבורית, להדגיש את המקום המרכזית שיש לנושא בחשיבה הממלכתית: הנה ראש הממשלה עצמו עומד בראש משרד שבו מצויה הרשות למלחמה בסמים.

צחי הנגבי: יכול להיות שזה היה נכון לשעתו, אבל עכשיו לדעתי יש לשנות זאת.

חיים מסינג: זה היה ב-1988.

צחי הנגבי: אני בטוח שאז זה תרם תרומה משמעותית, זה היה נושא שלא טופל עד אז בראייה ממלכתית, וזה הוקם כחלק מזרועות משרד ראש הממשלה.

צחי הנגבי: אני לא אשאל את חיים מסינג כמה פעמים יצא לו להיפגש במסגרת העבודה עם ראש הממשלה, אני לא מתאר לעצמי שזה הרבה פעמים מפני שלראש הממשלה מנהל מדינה ויש לו שפע של נושאים תובעניים שנמצאים ברומו של עולם וברומם של חיי היום-יום של האזרח הישראלי- הטרור, הביטחון, הנשק הגרעיני בעיראק, התקציב והקואליציה ועסקת השבויים.

צחי הנגבי: אני הייתי בלשכת ראש הממשלה מספיק שנים כדי להבין עד כמה ראש הממשלה חייב לעשות מיד הבחנה בין העיקר והטפל, את הטפל להפקיד בידי עוזריו, בידי המנכ"ל וגורמים אחרים, והוא מתמקד בהיבטים הכי חיוניים.

צחי הנגבי: כאשר הרשות למלחמה בסמים תהיה במשרד שבו יהיה לה קשר ישיר עם השר ועם המערכת, דבר שמייצר לכידות בהפעלה ומאפשר לקבל קשב מרכזי בחיים של המשרד, נדמה לי שבסופו של דבר זה יהיה לטובה.

צחי הנגבי: אבל זאת מדינה שמרנית, קשה לעשות שינויים, אבל נדמה לי שהשינוי הזה הוא נכון.

צחי הנגבי: אנחנו נאבקים עליו ומנסים לשכנע שזה יהיה לטובה באופן דרסטי.

צחי הנגבי: זה בוודאי משתלב מאוד עם העובדה שגם משטרת ישראל רואה בזה נושא מרכזי.

צחי הנגבי: במהלך כהונתי, שהיא בסך הכל די קצרה, פחות משנה, כבר השתתפתי בשישה או שבעה מבצעי פיצוח סוכנים של משטרת ישראל.

צחי הנגבי: פיצוח סוכנים זה אומר שחודשים ארוכים לפני הליך הפיצוח, ההפללה המעשית והמעצרים - חשבת כמשטרה, יצרת מודיעין, טרחת להשתיל סוכן כזה בתוך חבורה של סוחרי סמים.

צחי הנגבי: זה מהלך מבצעי יצירתי נועז, שיש לו פירות מאוד משמעותיים.

צחי הנגבי: אני רוצה לשכנע אותך, אדוני יושב-ראש הוועדה ואת הוועדה, להיות שותפים למהלך הזה.

צחי הנגבי: אנחנו מבקשים את תמיכת הרשות במהלך הזה, כי נדמה לנו שזה משתלב באופן קלאסי בראייה שלנו כמשרד לביטחון פנים, שעוסק גם במניעה ולא רק באכיפה.

צחי הנגבי: לכן אנחנו מפתחים היום את עבודת המטה בהקשר של איחוד כלל רשויות ההצלה - מגן דוד אדום, מערך הכבאות, פיקוד העורף, גם במסגרת המנדט שלהם חלק עיקרי ומשמעותי מדבר על מניעה, יצירת כלים הרמוניים שמסוגלים להתמודד מהר עם כל התפתות משברים.

צחי הנגבי: הרשות למלחמה בסמים עוסקת במניעה, חינוך, הסברה, טיפול ולא רק אכיפה, כל הדברים האלה מאוד משתלבים בראייה הכוללת שלנו - טיפול בשלב שעוד לא מתרחשת הקטסטרופה, אז אתה הכי אפקטיבי, אז אתה הכי יעיל.

צחי הנגבי: זה מאוד משתלב במה שחיים מסינג אמר.

צחי הנגבי: אני רוצה להודות לך, יושב-ראש הוועדה.

צחי הנגבי: אני אשמח להגיע לוועדה אם תקיימו דיון בתחומים שהמשרד שלנו עוסק בהם.

צחי הנגבי: לקחת על עצמך משימה מאוד-מאוד חשובה.

איוב קרא: אנחנו נקיים דיון אובייקטיבי ענייני בנושא העברת הרשות למלחמה בסמים, הרצון לראות את הרשות ת"פ המשרד לביטחון פנים.

צחי הנגבי: אם הרשות לא תרצה, לא נכפה את זה.

איוב קרא: אנחנו נקיים בוועדה, בשבועות הקרובים, דיון ענייני מקצועי, מה טוב ומה רע בכפיפות למשרד לביטחון פנים או למשרד ראש הממשלה, בהשתתפות כל הגורמים.

איוב קרא: הרשות למלחמה בסמים תאמר את דברה, משרד ראש הממשלה, המשרד לביטחון פנים, ונגיע להמלצה הראויה.

איוב קרא: אני רוצה להודות לך, אדוני השר, שתמשיך לעלות מעלה-מעלה.

איוב קרא: אתה עושה עבודה חשובה לעם ישראל.

איוב קרא: אני רק מודאג מהמסרים הכפולים שיוצאים מאנשי חוק בנושא השימוש בסמים.

איוב קרא: ביקור במחלקה לזיהוי פלילי

איוב קרא: נעבור עכשיו לביקור במחלקה לזיהוי פלילי של המשטרה.

איוב קרא: עוזי צדוק, ראש המחלקה, בבקשה.

עוזי צדוק: אתן סקירה קצרה בנושא של המלחמה בהברחות סמים.

עוזי צדוק: יחידת מג"ב רמון של המשטרה שפועלת באזור הר חריף, הגבול עם מצרים, תופסת לשמחתנו כמויות אדירות של מריחואנה, בדרך כלל חשיש, שמוברחים דרך הגבול.

עוזי צדוק: היום הסם הזה בכלל לא משונע לירושלים, כל הבדיקות וחוות הדעת ניתנות במקום, בבאר שבע, לפעמים אפילו באותו יום שבו הסם נתפס.

עוזי צדוק: כל התהליך מתייעל בצורה בלתי רגילה.

איוב קרא: מה קורה עם כל כמות הסמים שאתם תופסים ומפענחים?

עוזי צדוק: כל מה שאנחנו תופסים, לאחר שבית המשפט משחרר את הסמים הללו בעקבות דיון או בעקבות צו כזה אחר, מושמד.

איוב קרא: אבל אמרו שיש כוונה למחזר את זה.

עוזי צדוק: זה לא דבר שאני מכיר אותו, גם אין מה לעשות עם החומר הזה.

עוזי צדוק: זה חומר אורגני, שחוץ מאשר הוא סם אין לו שום ערך ושום שימוש אחר.

איוב קרא: זה ברור, אבל מאחר שיש רופאים שנותנים מרשמים חוקיים אולי אפשר להשתמש בזה.

איוב קרא: האם יש התקדמות בנושא הזה?

איוב קרא: אמרו שבמקום שישלמו כסף, בדרך כלל מדובר באנשים נכים, ישתמשו בחומר שנמצא אצלכם.

איוב קרא: רציתי לדעת אם יש קונספציה חדשה.

צפריר גורן: במקרים נקודתיים.

צפריר גורן: למשל, אם יש פניות ממשרד הבריאות של חולים סופניים שרוצים להשתמש בסם כדי לשפר תיאבון או פניות חולי גלאוקומה, מחלת עיניים קשה, כדי להקטין את הלחץ התוך-עיני.

צפריר גורן: הפניות הנקודתיות האלה הרבה פעמים מופנות אלינו ואנחנו אמורים לספק את החומר.

צפריר גורן: אבל אנחנו מספקים את החומר בעירבון מוגבל, כי אנחנו יודעים שחומר שאנחנו מוצאים בשטח אין לנו אחריות עליו.

צפריר גורן: למשל קנבוס, אחת התכונות שלו שהוא משפר תיאבון.

צפריר גורן: הוא גם מקטין את הלחץ התוך-עיני.

צפריר גורן: זה ניתן רק על פי אישורים מאוד מוגדרים, בכמויות קטנות.

איתן גורני: יש היום תחליפים, אתה יכול לקבל קנבוס בכדורים, בתרופות.

איתן גורני: אתה לא צריך דווקא לעשן.

איתן גורני: אבל האנשים אוהבים להשתמש ולעשן, זה עושה להם גם כיף.

איתן גורני: פרופ' משולם, שהיה בוועדה למאבק בסמים, מפתח את התרופות שמתבססות על קנבוס ואז הן ניתנות במינון ובפיקוח רפואי בצורה מאוד מבוקרת.

איוב קרא: שמעתי מפרופ' משולם שיש גם סוג מסוים של סם נגד כאבים, כשעוברים ניתוח קשה, כמו מורפיום.

צפריר גורן: אולי זה האנדרופינים שהוא עובד עליהם, אני לא מכיר את הנושא.

עוזי צדוק: זאת לא תופעה שאנחנו נתקלים בה בהרחבה, ואנחנו באמת לא עוסקים בזה.

עוזי צדוק: אם אפשר לעזור בזה, על פי האישורים המתאימים שמוצאים על-ידי גורם מוסמך, הכמויות הן ממש אפסיות.

עוזי צדוק: הסם כולו שנתפס - מושמד.

עוזי צדוק: כמויות המריחואנה שמושמדות בשנה יכולות להגיע להרבה טונות.

עוזי צדוק: התפיסות האלה הן ברמות של מאות קילוגרמים בחודש, לפעמים אפילו הרבה יותר מכך.

עוזי צדוק: פעם היו שורפים את הסמים שנתפסו ברמלה, היום אנחנו שורפים בצפון, במפרץ, במקום שמיועד להשמדת בהמות.

איוב קרא: אבל זה לא משפיע על אנשי הערים הסמוכות?

עוזי צדוק: לא, זה חומר שמתכלה לחלוטין והופך לאדי מים ול-CO2.

צפריר גורן: שורפים את זה בחום של 800-1,000 מעלות, לא נשאר מזה כלום.

עוזי צדוק: התפקיד של מז"פ, המחלקה לזיהוי פלילי, הוא צומת מאוד מרכזי בכל הקשור לבדיקות ולאפיון, הגשת חוות דעת.

עוזי צדוק: אין מעבדה אחרת במדינת ישראל שעוסקת בבדיקות כאלה.

עוזי צדוק: אנחנו גם נותנים את השירות הזה לצה"ל, לכל גורם אחר שהוא גורם חקירתי שצריך לקבל חוות דעת מקצועית בנושא סמים.

עוזי צדוק: אני חייב לציין כאן את הרשות למלחמה בסמים שהיא מבחינתנו עזר בלתי רגיל.

עוזי צדוק: משטרת ישראל, עם כל התוספות התקציביות, כביכול, שהיא מקבלת - זה טיפה בים.

עוזי צדוק: הציוד המדעי שנועד לשמש אותנו בעבודה הוא בדרך כלל ציוד מאוד יקר, והמשטרה באמת לא מסוגלת ברוב המקרים לרכוש מתקציבה ציוד כזה.

עוזי צדוק: כאן נכנסת הרשות לעזרתנו בצורה מאוד נדיבה, אתם תראו כאן מכשירים שנרכשו בסיוע של הרשות.

עוזי צדוק: חשוב מאוד שהדבר הזה רק ילך ויימשך, ילך ויעמיק.

עוזי צדוק: בכלל, כל נושא החילוט והעמדת השווה-ערך הכספי מקרן החילוט לטובת המשטרה לסייע לה במלחמה בסמים, זה דבר מבורך שצריך להעמיק אותו כמה שיותר.

איתן גורני: אפשר לרשום בפרוטוקול הבטחה חגיגית שהרשות סייעה בעבר, גם בהווה, והיא תסייע גם בעתיד.

עוזי צדוק: עכשיו ד"ר צפריר גורן יציג בקצרה את הפעילות של המעבדה, ואחר כך נרד למטה לסיור.

עוזי צדוק: צפריר גורן: אני הכנתי מצגת שמדברת על סמים חדשים.

עוזי צדוק: כמו שעוזי צדוק אמר, מז"פ מורכבת מהמעבדה המרכזית שקיימת כאן הרבה שנים.

עוזי צדוק: בשנת 2001 פתחנו את השלוחה הדרומית.

איוב קרא: למה אתם קוראים לה המעבדה האנליטית?

צפריר גורן: כי אנחנו עוסקים בכימיה אנליטית, לכן אנחנו קוראים לה מעבדה אנליטית למרות שהיום אפשר לקרוא לה מעבדת הסמים.

עוזי צדוק: ל"מעבדת הסמים" יש קונוטציה לא כל כך נחמדה, אנחנו מעדיפים לקרוא לה מעבדה אנליטית.

צפריר גורן: בשלוחה הדרומית אנחנו מטפלים בכל תיקי הקנבוס והחשיש של המחוז הדרומי.

צפריר גורן: בשלוחה הצפונית, שנפתחה רק באפריל 2003, אנחנו מטפלים בכל תיקי הקנבוס והחשיש של המחוז הצפוני.

צפריר גורן: כדי לסבר את האוזן ולהראות תופעה כללית, אפשר לראות כאן את מספר התיקים שהגיעו לבדיקה במעבדה האנליטית משנת 1998 עד 2003.

צפריר גורן: אנחנו רואים עלייה עד שנת 2000, בשנת 2000 יש השתטחות של העקומה ואפילו ירידה, זה כנראה בעקבות זה שכוחות משטרה שעסקו באכיפה, גם בתחום הסמים, נלקחו לעבודות ביטחון שוטף.

צפריר גורן: לכן אנחנו רואים ירידה בתפיסות הסמים של המשטרה.

צפריר גורן: שנת 2003 הסתיימה עם 18,400 תיקים כשהצפי היה 20,000.

צפריר גורן: זאת אומרת, אנחנו ב-1,600 תיקים פחות ממה שצפינו שנבדוק.

איוב קרא: מה הסיבה?

צפריר גורן: הסיבה היא שהמשטרה עוסקת פחות באכיפה ויותר בבט"ש.

עוזי צדוק: הסיבה היא פחות תפיסות.

עוזי צדוק: זה לא כי יש פחות סמים.

עוזי צדוק: אנחנו לא משלים את עצמנו לרגע שהתופעה היא במגמת ירידה.

צפריר גורן: מבחינת התפלגות תיקי הסמים לפי סוגים, התמונה שאתם רואים כאן נכונה לעשר השנים האחרונות.

צפריר גורן: אנחנו רואים שקנבוס וחשיש שנובעים מאותו צמח הם ביחד כשני שליש מכל תיקי הסמים, הרואין הוא כחמישית מכל תיקי הסמים וב-10% הנותנים יש לנו הקוקאין, האמפטמינים או מה שנקרא בעגה אקסטזי, LSD.

צפריר גורן: כמובן שיש לנו תיקים שליליים, חומר שנתפס, הבלש שתפס אותם חשב שהם סם אבל אנחנו לא ראינו שהם סם, כל מיני חומרים ביתיים.

צפריר גורן: 3% מהתיקים הם שליליים.

צפריר גורן: מבחינת כמויות סמים שהגיעו, מבחינת משקלים, אקח לדוגמא את שנת 2002.

צפריר גורן: קנבוס וחשיש - בסך-הכל הגענו לסדר גודל של 10 טון תפיסות - 2.3 טון של חשיש ו-7.5 טון של קנבוס.

צפריר גורן: חשוב לציין שחשיש זה דבר די חדש בשנתיים האחרונות; אחרי שלפני עשר שנים הוא היה די מצוי בשוק, הוא נעלם מהשוק וחזר לפני שנתיים בגדול.

צפריר גורן: 2.5 טון מתוך 10 טון זה חשיש ולא קנבוס.

צפריר גורן: הרואין נמדד פחות או יותר בעשרות קילוגרמים, אנחנו רואים כאן את התפיסות ב-2001 ו-2002, סדר גודל של כ-70 קילוגרם.

צפריר גורן: קוקאין - די מתנדנד, לפעמים זה יותר, לפעמים זה פחות; 96 קילו בשנת 2002.

צפריר גורן: אקסטזי - יש לנו כאן

צפריר גורן: מאות אלפי טבליות, כשרוב הכמות של 2002, 950 אלף, כמעט מיליון, זאת תפיסה אחת ממחוז המרכז של טבליות אקסטזי שהוברחו בתוך מכונות ללישת בצק, סדר גודל כ-900 אלף טבליות בתיק אחד.

צפריר גורן: LSD נמדד באלפי טבליות וגם הוא די מתנדנד, הוא בא בגלים, לפעמים הוא באופנה, לפעמים הוא פחות באופנה, וזה משפיע מאוד על התפיסות.

צפריר גורן: אני רוצה להציג כמה חומרים חדשים שהיו בשוק ולהראות שצורת העבודה שלנו עם החומרים האלה - אנחנו לא מטפלים בהם בעצמנו אלא יש ועדה שמנוהלת על-ידי הרשות למלחמה בסמים, שחיים מסינג יושב בראשה וחברים בה גורמים שונים, גם אנשי מכס, גם אנשי משרדים שונים כולל משרד הבריאות, כולל נציגים את המשטרה.

צפריר גורן: למעשה כל חומר שאנחנו רואים שהוא מופיע בשוק, מובא לדיון בוועדה הזאת - האם יש טעם, האם יש לו השפעות, האם נעשה בו שימוש לרעה שמצדיק להמליץ לוועדת העבודה והרווחה של הכנסת להכניס אותה לפקודת הסמים.

צפריר גורן: אנחנו מעין ועדה ממליצה.

איתן גורני: חצי הוועדה יושבת כאן עכשיו.

צפריר גורן: נכון.

צפריר גורן: אנחנו מעין ועדה ממליצה שדנה בחומרים ערכית, האם אנחנו רואים שיש שימוש לרעה בחומרים, האם הם יכולים לעשות נזק, ויש החלטה של כל הוועדה האם להמתין או לקחת את החומרים האלה ולהכניס אותם לפקודת הסמים ולהפוך אותם לסם שנחשב מסוכן במדינה.

צפריר גורן: החומר הראשון שבחרתי הוא חומר שנדון בוועדה לפני כחצי שנה בשתי ישיבות אחת אחרי השנייה.

צפריר גורן: זה בעצם חומר צמחי שנקרא Salvia Divinorum שהופיע בשוק.

צפריר גורן: זה חומר שמקורו במקסיקו, אבל הוא מופץ מארצות הברית וממקומות אחרים לכל העולם והגיע גם לישראל.

צפריר גורן: בשום מדינה בעולם, חוץ מבאוסטרליה, הוא עדיין לא נחשב לסם מסוכן.

צפריר גורן: המעקב שלנו כמשטרה אחרי השוק אמר שלא נעשה בו שימוש לרעה נרחב בארץ, מה גם שההשפעה שלו היא לטווח של דקות עד שעה.

צפריר גורן: אולי הוא גורם להזיות, הלוצינציות, אבל כרגע החלטנו להמתין ולראות האם יש לו חיי מדף כאלה שיצדיקו להכניס אותו לפקודת הסמים.

צפריר גורן: אני חושב שבקטע הזה המושג של חיי מדף הוא נכון, כי כל מוצר כזה שמגיע לשוק אפשר להתייחס אליו כמוצר כלכלי שיש לו חיי מדף מסוימים.

צפריר גורן: ברגע שאנחנו רואים שהוא מת אחרי שלושה חודשים, פחות משנה, אין טעם לטפל בו בכלל.

צפריר גורן: ההשפעות של החומר הזה הן כאלה - קודם כל הן השפעות שלא נבדקו או לא נחקרו קלינית, אבל מה שמדווח על-ידי משתמשים הוא: תופעות של out of body experience , אתה כאילו יוצא מגופך, תופעות של הזיות; travels from time and space, סינסתזיה שזאת תופעה שבה אם אני מאיר לך, כשאתה תחת השפעה, בפנס לעיניים אתה תשמע צלילים או להיפך, זאת אומרת ערבוב חושים; תופעות של אובדן הכרה ואובדן זיכרון לטווח קצר.

צפריר גורן: התופעה שהכי מדאיגה היא תופעה של flash-backs שזה מצוי גם ב-LSD, שאחרי שהשתמשת בסם הזה יכול להיות שמספר שבועות, חודשים או שנים אחרי כן פתאום יבוא לך "טריפ" יש מאין כשאתה כבר לא קשור לחומר הזה.

צפריר גורן: זאת תופעה די מסוכנת שקיימת בסמים אחרים, למשל ב-LSD אבל פה יש דיווחים מעטים על התופעה הזאת והיא צריכה להדאיג, אבל כרגע החלטנו עם החומר הזה להמתין, לא לגעת בו, לראות אם ימות לבד, אם הוא ייעלם מהשוק.

צפריר גורן: נראה לי שכרגע אנחנו לא רואים דוגמאות, נראה לי שהוא קצת נעלם מהשוק, ולכן אנחנו בהמתנה לראות איך זה יתפתח.

צפריר גורן: אמפטמינים או מה שנקרא אקסטזי, היא בעיה בפני עצמה.

צפריר גורן: אלה סמים שאנחנו קוראים להם סמים מעוצבים, שעל בסיס המולקולה שאתם רואים כאן, האמפטמין שהוא אבי המשפחה, אפשר לבנות סדרה של אלפי חומרים.

צפריר גורן: בכל אחד מהמקומות שמצוינים כאן בחץ, אני יכול לעשות שינוי כימי קטן, להוסיף זנב למולקולה, להוסיף אטום כזה או אחר, ויש קומבינציות שונות שאני יכול לבצע.

צפריר גורן: כל עוד שמרתי על המבנה הזה של החומר, יש סיכוי רב שהחומר יישאר בעל השפעה ממריצה כמו האמפטמינים או שההשפעה הזאת תגדל או תפחת, או שיתווספו לה השפעות נוספות של הזיות.

צפריר גורן: הקטץ' פה הוא שאם אני רוצה עכשיו ככימאי, עם ידע של שנה ג' בכימיה, לבנות מולקולה שלא קיימת בפקודת הסמים - קל לי מאוד לעשות את זה עם ידע שרכשתי בהשכלה באוניברסיטה, ואני יכול באמצעים שנמצאים גם באינטרנט, על פי ספרים שנמצאים באינטרנט, לקחת את המולקולה הזאת, להתחיל לשנות אותה ולבנות מולקולות אחרות, וקשה מאוד יהיה למחוקק לעקוב אחרי זה.

צפריר גורן: זה בתנאי שהפקודה בנויה בצורה פרטנית שבה החומר נקרא בשמו המפורש.

צפריר גורן: מכיוון שאנחנו לא רואים שמישהו בשוק הישראלי מייצר סמים שונים שלא מופיעים בפקודה, כרגע החלטנו לא לשנות את הפקודה בכיוון שיפתור את הבעיה הזאת.

צפריר גורן: כרגע המצב שקט, לכן בפקודת הסמים הישראלית יש רק 14 חומרים ממשפחת האקסטזי, כשיש אלפי חומרים כאלה בשוק - לא בשוק הישראלי, אלא בשוק בחוץ.

צפריר גורן: זה לא מגיע כל כך לארץ.

צפריר גורן: אולי אתן דוגמא אחת לטיפול מהיר שעשינו בחומר כזה ממשפחת האקסטזי.

צפריר גורן: הגיעו למעבדה בשנת 1998, במספר תיקים, טבליות שנראות קצת מוזרות, טבליות קצת שמנוניות.

צפריר גורן: זה היה במקביל לחקירה של מעבדה שנתפסה בכפר נטר וראש המעבדה שם היה יואל רחמילביץ.

צפריר גורן: כשנכנסנו למעבדה שלו בחשאי, מצאנו את הפלטה הזאת שהיא בדיוק אותה פלטה שממנה יוצרו הטבליות האלה.

צפריר גורן: מצאנו על הפלטה הזאת גם שרידים של חומר, וכשהשווינו את שרידי החומר הזה למה שיש בטבליות, גילינו שיש פתאום חומר חדש שאפשר לראות שהמבנה שלו דומה מאוד למה שהראיתי מקודם, שהוסיפו לו עוד שלושה זנבות שונות.

צפריר גורן: החומר הזה נקרא בספרות DOB, ותוך שלושה חודשים מרגע שהחלטנו שיש לנו בעיה בשוק הכנסנו את החומר לפקודת הסמים בתמיכה של הוועדה למאבק בסמים של הכנסת והוועדה המקצועית שאז לא היתה ברשות למלחמה בסמים אלא במשרד הבריאות.

צפריר גורן: היתה המלצה לוועדת העבודה והרווחה של הכנסת להכניס את החומר הזה מהר לפקודה ולפתור את הבעיה, ואכן בשנת 1998 זה הוכנס לפקודת הסמים.

איתן גורני: ועדת הסמים עוד לא היתה מוסמכת, היתה ועדת משנה של ועדת העבודה והרווחה.

צפריר גורן: זאת דוגמא להכנסה מהירה של חומר לפקודה, ואנחנו מסוגלים לעשות את זה כמעט תוך שלושה חודשים אם אנחנו משתכנעים שיש צורך.

צפריר גורן: תופעה אחרת שקרתה בשנת 1999 - הגיע אלינו למעבדה, בעקבות בקשה פרטית, חומר צמחי בשקית, לא באריזתו המקורית.

צפריר גורן: בדקנו והוצאנו חוות דעת שהחומר הזה אינו סם מסוכן.

צפריר גורן: עשינו את זה מתוך כוונה להכיר את השוק ולהבין מה הולך בו, מתוך רצון לעשות טובה לאדם שלא רצה להסתבך.

צפריר גורן: מסתבר שקצת עבדו עלינו, ואחרי שלושה חודשים הופיע פתאום בשוק מוצר שנקרא Buzz, אפילו כתוב אלו רכיבים יש בו.

צפריר גורן: על העטיפה שלו שמו עלה בצורה של קנבוס, שזה כבר מעיד על תכולתו.

צפריר גורן: בהוראות כתבו: "מוצר זה אותו אתה מחזיק בידך מבשר תחילת מהפכה בישראל.

צפריר גורן: לראשונה לאחר מאבקים הצלחנו לקבל אישור ממשטרת ישראל למכירה בארץ" - משטרת ישראל היא בכלל לא גורם שמאשר מכירה או שימוש בחומרים.

צפריר גורן: השתמשו כאן בצורה מאוד צינית בחוות דעת שלנו שניתנה מתוך רצון טוב כדי לקדם מכירה של המוצר הזה.

צפריר גורן: המוצר הזה באמת יצא מן השוק אחרי חצי שנה.

צפריר גורן: עוד כתבו בהוראות: "מהיום ישראל היא חלק מהעולם הגדול בו מותר להיות ב'הַיי' מבלי לחשוש".

צפריר גורן: יש כאן רמיזות לכך שהחומר הזה הוא תחליף למריחואנה אבל המשתמשים לפי מיטב הבנתי השתמשו בחומר הזה, והיו דיווחים שהמקסימום שמקבלים ממנו זה כאב ראש ומהר מאוד הוא נעלם מהשוק והוא כבר לא קיים כאן.

איתן גורני: אותו אדם עשה כסף, ואחר כך הוא חזר עם האקסטזי ושוב עשה כסף, והפריירים קנו.

צפריר גורן: חומר אחר, לדוגמא, מנישה אחרת לגמרי של שימוש לרעה הוא ההיפנודורם שהיא תרופה לחוסר שינה.

צפריר גורן: החומר הזה הוכנס לפקודת הסמים בשנת 97 מכיוון שהוא אחד מהסמים שיכולים לשמש למה שנקרא אונס בפגישה.

צפריר גורן: זאת נישה מאוד מיוחדת, יש מספר חומרים שמסתובבים בשוק בנישה הזאת, החומר הזה הוא טבליה שמיוצרת על-ידי טבע שמטרתה היא רפואית אבל נעשה בה גם שימוש לרעה בקטע של אונס בפגישה.

צפריר גורן: בחור שהולך לבר, לוקח טבליה כזאת, לא רוצה משחקים ועניינים - סליחה שאני בוטה - יושב בבר, מכיר בחורה, משחיל לה למשקה טבליה כזאת, היא נרדמת והוא יכול לעשות בה כרצונו.

צפריר גורן: יש הרבה מקרים כאלה של אונס בפגישה תחת השפעת החומר הזה ועוד כמה חומרים שמסתובבים בשוק הישראלי.

צפריר גורן: זאת היתה עילה להכניסו לפקודת הסמים.

צפריר גורן: נעבור הלאה.

צפריר גורן: גם GHB הוא חומר שהוכנס לפקודה מאוקטובר 2003, אחרי שהופיע בשוק הישראלי.

צפריר גורן: גם הוא חומר בנישה המסוימת של אונס בפגישה.

צפריר גורן: מכיוון שראינו שהוא מופיע בשוק, וגם על פי אמנות בין-לאומיות וגם על פי מה שקורה בארצות אחרות הוא סם מסוכן, החלטנו בוועדה, כבר ברשות הראשות למלחמה בסמים, להכניס אותו לפקודת הסמים, ואכן הוא נכנס לפקודה.

צפריר גורן: מה ההשפעות של ה-GHB?

צפריר גורן: קודם כל, אין לו שימוש רפואי, הוא בעל השפעה מרגיעה ומרדימה, ואפשר להרדים מישהו ולעשות בו כרצונך תחת ההשפעה של זה.

צפריר גורן: במנות גדולות הוא יכול לגרום ל"קומה" ואף למוות.

צפריר גורן: לפעמים אנחנו מוצאים אותו אצל אנשים שעוסקים בפיתוח גוף, כי החומר הזה גם גורם לפיתוח מסת שריר.

צפריר גורן: הוא אחד מסדרת חומרים שקיימים בשוק ואפשר לקנות באינטרנט, שגם אנשים שעוסקים בפיתוח גוף משתמשים בהם.

צפריר גורן: מאוקטובר 2003 הוא מוגדר כסם מסוכן בפקודת הסמים ואסור בשימוש.

צפריר גורן: האנליזה שלו היא קצת קשה כי הוא בדרך כלל מופיע בתוך מבחנות כחומר חסר צבע, הוא נראה כמו מים, אבל אנחנו השתלטנו על העניין הזה וכל חומר כזה, שמגיע עם המאפיין של נוזל חסר צבע אנחנו בודקים לראות אם זה GHB.

צפריר גורן: Ketamine - עוד חומר שלא מוגדר עדיין בפקודת הסמים וכרגע לא מצאנו עילה להגדיר אותו בפקודת הסמים - זה מוצר וטרינרי שמשמש בדרך כלל להרדמה של בעלי חיים; סוסים או פרות, כשעושים להם ניתוחים, מזריקים להם Ketamine שהוא חומר מרדים.

צפריר גורן: גם בחומר הזה אנחנו רואים מדי פעם שמשתמשים לצרכים שונים ויש לו השפעה בעיקר הזייתית, הלוצינוגנית, אבל הוא לא מאוד נפוץ ואנחנו כרגע לא כל כך דנים להכניס אותו לפקודת הסמים המסוכנים.

צפריר גורן: דבר מעניין שקרה בכנסת בשנת 2001 - הגיע לוועדת העבודה והרווחה לובי של אנשים שעוסקים בקוסמטיקה וטבעונות והם ביקשו מהוועדה, מכיוון שלשמן שמופק מהזרעים של קנבוס יש ערך קוסמטי וערך תזונתי, יש בו חומצת שומן מאוד מיוחדות שלא מצויות בתזונה שלנו, שיכנעו את ועדת העבודה והרווחה של הכנסת, אפילו בתמיכתנו, להוציא מן הפקודה את השמן שמופק מזרעי הקנבוס.

צפריר גורן: בזרעי קנבוס אין החומר הפעיל של הקנבוס, לכן הם לא משפיעים, אבל הזרעים אסורים בהחזקה ושימוש מכיוון שיש להם פוטנציאל גידול, אפשר לגדל מהם קנבוס.

צפריר גורן: אבל כשאתה מפיק מהם שמן, ולשמן יש ערך קוסמטי, אין בו חומר מסוכן, אין בו חומר שיכול לגרום להשפעה, ולכן גם משטרת ישראל, גם משרד הבריאות אני חושב, הסכימו עם הגישה לאשר לאותה נישה של אנשים שעוסקים בקוסמטיקה וטבעונות להשתמש בשמן הזה, כך שהשמן הזה היום מותר.

צפריר גורן: זה יכול לגרום אולי לטעויות לגבי שמנים אחרים שמופקים מהצמח והם כן סמים מסוכנים, שאחד מהם הוא שמן חשיש שמופק מסוליות החשיש או שמן קנבוס שמופק מכל הצמח ושניהם כן מכילים סם.

צפריר גורן: אז אנחנו היום מחנכים את יחידות המשטרה לדעת לעשות את ההבחנה בין שמן שמופק מן הזרעים, שהוא מותר, לבין שמנים אחרים של הצמח שהם אסורים.

צפריר גורן: אנחנו רואים בשנים האחרונות גם, מעט מאוד אבל רואים, בעקבות הטיולים של אנשים במזרח שמביאים כל מיני חומרים מכל מיני תרבויות שלא הכרנו לפני כן, למשל פטריות הזיה שלא כל כך היו קיימות בארץ עד לפני שנתיים.

צפריר גורן: אנחנו מתחילים קצת לראות אותן, זה פחות נראה כמו פטרייה אבל זאת פטרייה, אפשר לראות את הגבעול ואת הכיפה.

צפריר גורן: הן מכילות חומר שמופיע בפקודת הסמים אבל אנחנו מתמודדים את זה די טוב.

צפריר גורן: קקטוסים שמגיעים בדרך כלל ממקסיקו, מדרום אפריקה, גם ה-Peyote שהוא קקטוס שמכיל מסקאלין שהוא סם מסוכן.

צפריר גורן: יש כמה קקטוסים שמתחילים להסתובב בשוק, אבל זאת לא תופעה גורפת, זאת תופעה מאוד מינורית.

צפריר גורן: דיברתי קודם על עישון קנבוס למטרות רפואיות.

צפריר גורן: למשרד הבריאות הוגשו מספר תביעות לאשר החזקה ושימוש בקנבוס לצרכים רפואיים.

צפריר גורן: העותרים אמרו כי צורת השימוש בקנבוס המסייעת להם היא עישון.

צפריר גורן: יש תכשיר רפואי שאפשר להשתמש בו שמכיל PFC, אבל הם טוענים שרק עישון יעזור להם.

צפריר גורן: הם טוענים שהתכשיר הוא חסר השפעה, אבל אם אתה מעשן זה משפיע.

צפריר גורן: זה נראה לי טיעון קצת מופרך, ולפחות כשאני נשאלתי אני הזהרתי את כל הגורמים שאולי יש כאן ניסיון ליצור לגליזציה בדלת האחורית, ואולי דרך עישון להשיג לגליזציה של הקנבוס למטרות אחרות.

צפריר גורן: אבל המקרים האלה הם מקרים נקודתיים.

קריאה: יש היום עשרה אנשים שיש להם אישור.

צפריר גורן: בדרך כלל זה מאושר פר מקרה או פר בקשה על-ידי מנכ"ל משרד הבריאות.

ארמונד כהן: בארצות הברית כבר לא נותנים אישורים כבעבר, כי הוכח שהנזק הוא יותר חמור מאשר התועלת.

איתן גורני: בקנדה מותר להשתמש במריחואנה.

צפריר גורן: זה מה שרציתי להציג לכם.

צפריר גורן: אם יש שאלות, אשמח לענות.

אורי אסטליין: לגבי החשיש שנתפס, באיזה יחס עומד אחוז החשיש ההודי לכלל החשיש?

צפריר גורן: הוא אחוז קטן מאוד, הוא בטל בשישים.

צפריר גורן: אני מציע שנרד עכשיו לסייר במעבדה.

רינה לוי: אני אראה לכם כאן כל מיני שיטות להסלקת סמים, כאשר לגילוי הסמים אנחנו נעזרים גם בכלבים.

רינה לוי: כאן יש דובי שמשמש להסלקת קוקאין.

רינה לוי: במקרה הזה הקוקאין לא מוסלק בחלל בתוך הדובי, אלא הדובי עצמו הוא קוקאין.

רינה לוי: לקחו קוקאין, עירבבו אותו עם חומר פלסטי וסיבי זכוכית, יצקו לתוך תבנית את הדובי הזה.

רינה לוי: מי שראה את הסרט Traffic, שם הם מדברים על איך להכין קוקאין בכל מיני צורות - היו אריות, היו לנו דובי.

רינה לוי: היה לנו מקרה נוסף של הסלקה מאוד מתוחכמת בצורה של מזוודה.

רינה לוי: אנחנו מדברים על שתי מזוודות יפהפיות, אותנטיות לחלוטין, כאשר מסתבר שדופן המזוודה היתה בנויה מקוקאין.

רינה לוי: במקרה הזה אותו אדם שהביא קוקאין - אגב, באיכות מאוד גבוהה - כמזוודה, הביא בנוסף למזוודות האלה גם 15 קילו קוקאין.

רינה לוי: אני חושבת שעל אותם 15 קילו הכלבים עלו.

רינה לוי: זאת דרך הסלקה בצורה של עיוות הסם לכלי אחר.

רינה לוי: הסלקות אחרות הן הסלקות בתוך הגוף.

רינה לוי: אדם בולע את אותם זרגים, זרג כזה הוא בגודל של סוללה, כאשר אנשים יכולים לשאת בתוך הגוף שלהם מעל 100 יחידות כאלה.

רינה לוי: משקל של כל יחידה כזאת הוא בין 5 ל-8 גרם, כלומר בין חצי קילו ל-800 גרם אדם יכול לשאת בתוך הגוף שלו.

רינה לוי: עוד שיטות מתוחכמות להסלקה הן בתוך מיכלים למיניהם, אם זה בקבוקי ליטר ואז אפשר לקחת את החומר, להמיס אותו באלכוהול ולהציג אותם כבקבוקי ליקר; בקבוקי שמפו, קופסאות שימורים שארוזות בצורה הרמטית לחלוטין, נראות אותנטיות.

רינה לוי: עוד סיפור עוקף מכס - אדם שלח חבילה של שמן זית אסלי ישראלי לקולומביה, שלושה מכלים של כמה ליטרים כל אחד, אותו שמן הגיע לקולומביה, בקולומביה מישהו בא, לקח את החבילה, החזיר אותה אחרי מספר שעות למכס וטען שזה לא שלו.

רינה לוי: החבילה הזאת חזרה לארץ בדואר חוזר.

רינה לוי: על דואר חוזר אין שום ביקורת, אבל עירנות של אחד האנשים בדואר עלתה על הכמות הזאת.

רינה לוי: היו בחבילה קרוב ל-5 קילו קוקאין, כאשר מעל הקוקאין היתה שכבה של שמן להסתרה.

רינה לוי: זה לגבי הסלקות, וכמובן יד הדמיון עולה על כל דבר.

רינה לוי: כשמדברים על סמים אחרים, צריך לדעת איך הם נמצאים בשוק.

רינה לוי: למשל LSD - אנשי המשטרה, וגם המשתמשים, רגילים לראות את ה-LSD בצורה של ריבועי נייר.

רינה לוי: מנה של LSD זה ריבוע של חצי סנטימטר על חצי סנטימטר.

רינה לוי: אבל יש לנו גם LSD שמופיע בצורות חריגות, למשל הכדורים שאתם רואים כאן, טבליות בגודל מזערי.

איוב קרא: כמה עולה דבר כזה?

רינה לוי: סכום הכסף שאנחנו נותנים כדמי כיס לילדים.

רינה לוי: מנה של LSD, ריבוע, עולה בין 50 ל-100 שקלים, תלוי אם זאת מסיבה איכותית או פחות איכותית.

רינה לוי: קופסת גפרורים שבה מוכרים את המריחואנה ומכילה 8 גרם עולה 50 שקלים.

רינה לוי: מנה של הרואין, לא בלוד ששם המנות גדולות ועולות 100 שקלים אלא בכל מקום אחר בארץ, נמכרת ב-50 שקלים.

רינה לוי: גם טבליה של אקסטזי נמכרת בסדר גודל של 50 שקלים.

רינה לוי: במבצע זה יכול להיות 3 ב-100.

רינה לוי: כך שמדובר בשוק עם כסף מאוד קטן.

רינה לוי: המחיר ליחידה הוא לא גבוה.

רינה לוי: אם אני מסתכלת על סכומי הכסף שאנחנו נותנים לילדים שלנו כדמי כיס, בדרך כלל זה שטר של 50, לא צריך להחזיר כאן עודף.

ארמונד כהן: המחיר לא משתנה כבר כמה שנים, והחומר משתבח.

ארמונד כהן: זה אומר שהחומר נכנס בכמויות גדולות, יש כאן היצע וביקוש.

רינה לוי: כשמדברים על עלות להכין טבליה של אקסטזי, כולל אותה מכונה לייצור טבליות והסתרת המקום, זה 30 אגורות לטבליה.

רינה לוי: המחיר שלה בשוק הוא 50 שקלים, 30 שקלים במחירי מבצע, כך שיש כאן פער אדיר מבחינת הרווחים שאותו אדם עושה.

רינה לוי: מה אנחנו עושים במעבדה מעבר לנושא של זיהוי סמים וחוות דעת?

רינה לוי: מאחר שכל תפיסות הסמים של הארץ מגיעות אלינו, יש לנו אפשרות לקבל תמונה כללית על שוק הסמים, מה שצפריר גורן הציג בהרצאתו, אלו סמים יותר נפוצים, אלו פחות.

רינה לוי: אנחנו רואים ההשתנות לאורך זמן, יש לנו אפשרות לקשר בין תפיסות, האם חומר מסוים וחומר אחר הגיעו מאותו מקור.

רינה לוי: מה מצב היובש בשוק, האם יש הרבה סמים או פחות סמים מסוג מסוים, מה הריכוז של המרכיב הפעיל.

רינה לוי: כשריכוז ההרואין יורד במנות, אנחנו מבינים שיש יובש והיה צורך למהול יותר את הסם; כשיש ריכוז גבוה יותר, כמובן שלא היה צורך למהול.

רינה לוי: אנחנו מקבלים כאן תמונה כללית, קישור בין תפיסות, איתור ארץ המקור, שיתוף פעולה שיש לנו עם עמיתים בחו"ל מאוד עוזר לקבל תמונה כללית איפה ישראל נמצאת בתוך המפה הזאת.

צפריר גורן: מגיעים אלינו כל מיני דברים, הרבה דברים מהמכס, גם זיופים.

צפריר גורן: לפני כחמש שנים הגיעו הטבליות האלה, בדקנו מה יש בתוכן ומצאנו שזה החומר הפעיל של הויאגרה.

צפריר גורן: לא ידענו איך להתייחס לזה.

צפריר גורן: שנה אחרי כן בא אלינו ביקור מקמאו, טריטוריה פורטוגזים ליד סין.

צפריר גורן: כשהראיתי להם, הם ישר אמרו: ויאגרה.

צפריר גורן: הבנתי מהם שבסין וכנראה במזרח, כמו שאתה יכול ללכת לקנות לך חליפה של ארמני או כל מיני שמות מותג, הם פשוט לוקחים תרופות מהמערב, הם כנראה לא מרגישים מחויבים לחוקי הפטנט, מזייפים אותן ומשווקים את זזה בסין בצורה חופשית.

צפריר גורן: בין היתר זה גם מגיע לארץ, ישראלים שנמצאים בסין לוקחים "בוכטה", מביאים לארץ.

צפריר גורן: מה שאתם רואים כאן נתפס במכס, וזה ויאגרה לכל דבר, אבל לא ויאגרה מוגנת פטנט של פייזר אלא ויאגרה סינית.

איתן גורני: אני העליתי רעיון.

איתן גורני: אני רוצה לבקש מבית חרושת טבע סרטון על ייצור תרופות אצלם.

איתן גורני: אני רוצה לקחת מהארכיון שלכם את הסרטונים שיש מה-FBI ומכם על מעבדות שמייצרות את כדורי הסם.

איתן גורני: אני רוצה להראות לילדים איך נראה בית חרושת רציני לתרופות, ואיך נראה המקום שבו מייצרים את האקסטזי וכל ה"ג'יפה", להגיד להם: רבותיי, תראו מה אתם לוקחים.

רינה לוי: זה נראה רעיון מצוין.

איתן גורני: אתמול סגרתי את הרעיון עם חיים מסינג, עכשיו נראה איך זה יפעל.

איוב קרא: אני רוצה להודות לכם.

איוב קרא: הסיור הזה היה חשוב מאוד.

איוב קרא: תודה רבה.