הוועדה המיוחדת למאבק בנגע הסמים, כנסת 16, פרוטוקול מספר 27, 2003-12-02 12:00

איוב קרא: צהריים טובים לכולם.

איוב קרא: אני החלטתי לקיים את הדיון הזה בוועדה, בהתאם לבקשתו של חבר הכנסת אלי בן-מנחם, בנוגע לתוכנית "נרקונון" לגמילה מסמים.

איוב קרא: זהו נושא חדש בשבילי, אני עצמי לא מבין גדול בזה, אבל אלי אמר לי שהוא ראה את תוכניות הגמילה הללו במקסיקו, וזה מאד מעניין ומאד הרשים אותו.

איוב קרא: באופן כללי, כל דבר שיכול לקדם אנשים להיגמל מסמים, לא חשוב באיזו שיטה, כדי שהם יחזרו להיות בריאים ושלמים, ויפסיקו להיות עומס על החברה – אנחנו נעשה אותו ברצון.

איוב קרא: בבקשה, אלי.

אלי בן-מנחם: אדוני יושב ראש הוועדה, חבר הכנסת קרא.

אלי בן-מנחם: אני ביקשתי לזמן דיון על שיטת גמילה הנקראת: תוכנית הגמילה "נרקונון".

אלי בן-מנחם: זאת, בעקבות סיור שערכתי, יחד עם עוד נציגים שנמצאים פה, כמו תת-גונדר יוסי בק.

אלי בן-מנחם: בסיור הזה השתתפו חמישה קצינים מהשב"ס, ד"ר יאיר עמרם, שהוא מהרשות למלחמה בסמים.

ד"ר יאיר עמרם: ברשות למלחמה בסמים, הייתי רכז של המסגרות הטיפוליות, וגם עסקנו בפיתוח של כל מיני פרוייקטים נוספים.

אלי בן-מנחם: גם מאיר שרעבי עבד אז ברשות למלחמה בסמים.

אלי בן-מנחם: באותו סיור, סיירנו בכלא אינסנדה במקסיקו, אחד מבתי הכלא הכי שמורים, ששמונים אחוז מהיושבים בו הם רוצחים.

אלי בן-מנחם: זה בית כלא, שלא ראיתי כמותו, ואין כמותו בהרבה מקומות בעולם.

אלי בן-מנחם: מדובר בכלא קשה מאד, עם אנשים שהם כולם עבריינים ממדרגה ראשונה.

אלי בן-מנחם: מעבר לכך, היינו גם בערים, ביקרנו במרכז שיקום לנוער, בשירות מבחן, ונפגשנו עם שופטי בית המשפט, מדריכים ואחרים.

אלי בן-מנחם: במקסיקו, הם קושרים את כל הטיפול, שיטת הטיפול של תוכנית הגמילה לסיינטולוגיה.

אלי בן-מנחם: יש ארגון סיינטולוגיה, והם עומדים מאחורי זה, והם המטפלים.

אלי בן-מנחם: בנוסף, הם עוכרי ישראל, והם אנשים שעושים נזק, ואסור לקרב אותם ואסור להכניס אותם.

אלי בן-מנחם: לא רק אני הייתי שם, אלא היו שם עוד אנשים מטעם תת-גונדר יוסי בק, והקצינים הנוספים שהיו מהשב"ס.

אלי בן-מנחם: מה שאני מציע, חבר הכנסת קרא, זה גם לשמוע את תת-גונדר יוסי בק, ואנשים אחרים, או את מאיר עזרא, שגם הביא את התוכנית – ולבדוק מה הקשר של התוכנית לסיינטולוגיה, אם יש כזה.

אלי בן-מנחם: זוהי דעתי, אולם לדעת אנשים אחרים שהיו בסיור, אין לזה שום קשר.

אלי בן-מנחם: מדובר בטיפול באנשים שהתדרדרו לסמים, שמטרתו להוציא מהם את הרעלים, בשיטה של סאונות, ואת זה עושים בעיקר בבתי הסוהר.

אלי בן-מנחם: לכן באו אז קציני השב"ס לסיור הזה.

אלי בן-מנחם: אני באופן אישי, גם מטעם הממשלה במשך ארבע שנים, וגם כיושב ראש הוועדה, עסקתי בכל מה שקשור לנושאים האלה של טיפול בנרקומנים.

אלי בן-מנחם: כל שיטה שיכולה לבוא, ולהועיל למדינה, ולעזור בהורדת עלויות מבחינה כלכלית – אני בעד.

אלי בן-מנחם: הוועדה צריכה לראות, לשמוע, להתרשם, ולהמליץ.

אלי בן-מנחם: זה לא מחייב שום דבר, אבל לא מקובל עליי שיהיה ניסיון חד משמעי למנוע את התקרבותם לכנסת.

אלי בן-מנחם: יש לשים את הדברים על השולחן, ומפה כל חבר כנסת הוא כבר ילד גדול.

אלי בן-מנחם: אני לא רוצה לפרט כאן, אבל אני אביא את הנושא הזה לבירור איפה שצריך, יחד איתך, וזה יהיה בקרוב.

אלי בן-מנחם: אבל אני חושב שהוועדה צריכה להיות פתוחה להכל, ולשמוע כל דבר.

אלי בן-מנחם: אם זה לא טוב – אז לא תומכים, אבל אסור למנוע בשיטות עקומות את הבאתם של אנשים לכאן, בכל נושא, ובעיקר בנושאים החברתיים.

אלי בן-מנחם: היום תקציב המלחמה בסמים - מארבעים וחמישה מיליון שקל שהיה ב-92', בתקופת יצחק רבין, זיכרונו לברכה, ירד לשלוש עשרה מיליון, ובקושי מספיק למשכורות של העובדים.

אלי בן-מנחם: זאת אומרת שלא מפתחים מוסדות גמילה, ועוד אנשים מתדרדרים לסמים בגלל המצב החברתי – כלכלי לסמים.

אלי בן-מנחם: לכן, כל שיטה שיכולה לבוא ולעזור למצב הזה במחיר זול, כך שהמדינה והמוסדות יוכלו לטפל באמצעותה – אני בעדה.

איוב קרא: חברים, מה שחשוב לי, בראייה ב"מאקרו", זה האם התוכנית הזאת, בלי להתעניין בסיינטולוגיה, יכולה לקדם אנשים להחלמה.

איוב קרא: בנוגע לסיינטולוגיה, אני אשאר דרוזי, אתם תישארו יהודים, ואף אחד לא יזיז אותנו אם יראה לנו סרט.

איוב קרא: אני אתן לקצין לדבר, ואחר כך נראה את הסרט.

איוב קרא: בבקשה.

תת-גונדר יוסי בק: תודה.

תת-גונדר יוסי בק: לפני כארבע שנים, תוכנית "נרקונון" הוצעה לנציב בתי הסוהר דאז, עמוס עזאני.

תת-גונדר יוסי בק: מכיוון שזאת תוכנית לא מוכרת, וגם מכיוון שהושמעו טענות בעניין הסיינטולוגיה, הנציב החליט אז להטיל על משלחת, שממילא עמדה לצאת לארצות הברית לכנס בינלאומי, לבחון גם את שני העניינים האלו.

תת-גונדר יוסי בק: האחד, מהי התוכנית עצמה, והאם היא מצליחה; והאם אכן יש פה השפעות של הסיינטולוגיה.

תת-גונדר יוסי בק: אנחנו צריכים להיות רגישים לדברים שהם במחלוקת בציבור, ולכן ראינו לנכון לבחון שהשיטה שאנחנו נפעיל, היא באמת רק שיטה טיפולית, ולא שיטה שמהווה אולי גם צינור להטפה דתית כלשהי.

תת-גונדר יוסי בק: היינו בביקור שם, במספר מקומות: בבית סוהר במקסיקו, בשירות המבחן לנוער של הרשות הפדרלית האמריקאית.

תת-גונדר יוסי בק: שוחחנו עם שופטים, עם אנשי ממשל, וכן הלאה.

תת-גונדר יוסי בק: המסקנות שלנו, בשתי הנקודות שציינתי קודם, הן, שלא מצאנו כל קשר בתכנים של השיטה הזו, שקשורים איך שהוא להטפה דתית כלשהי.

תת-גונדר יוסי בק: זאת אומרת, שהשיטה היא פסיכו-חינוכית, בנוסף למספר מרכיבים בעניין הגמילה הפיזית, בעזרת ויטמינים וכולי.

תת-גונדר יוסי בק: בכל מקרה, בתכנים הפסיכו-חינוכיים, לא מצאנו ולא סימן או סממן של הטפה דתית.

תת-גונדר יוסי בק: העובדה לפיה אותו אדם שהגה את השיטה הוא גם אבי הסיינטולוגיה, היא לא רלבנטית לצורך העניין, כי אנחנו לא שופטים אדם על פי דתו או אמונתו.

תת-גונדר יוסי בק: סולטלייק סיטי היא הבירה של המורמונים בארצות הברית.

תת-גונדר יוסי בק: המורמונים, אולי עוד יותר מהיהודים, רגישים וחוששים מהשפעות דתיות כגון הטפות.

תת-גונדר יוסי בק: הם הסבירו לנו, שבהתחלה היתה שמה חשדנות גדולה מאד, ועם השנים הם השתכנעו שאכן אין קשר בין סיינטולוגיה לבין השיטה הזאת.

תת-גונדר יוסי בק: לכן, דווקא בסולטלייק סיטי, בין היתר, זו שיטה באמת משתמשים בה, וכל החששות בעניין הזה הוסרו.

תת-גונדר יוסי בק: אני אוסיף ואומר, שיש שיטה נוספת שעברה את מבחן השב"ס, נחה דעתנו שאין כאן בעיה בנושא של סיינטולוגיה.

תת-גונדר יוסי בק: אנחנו מפעילים כבר שנתיים או שלוש תוכנית שנקראת "קרימינו", שמטפלת בדפוסי התנהגות עברייניים.

תת-גונדר יוסי בק: גם כאן מדובר בתוכנית פסיכו-חינוכית, שבאמצעות סדנאות וכדומה, מטפלת בנושא של שינוי דפוסי ההתנהגות – שנבנתה על ידי אותו אדם, האברד.

תת-גונדר יוסי בק: התוכנית הזאת כמובן מפוקחת לחלוטין על ידי אנשינו, זאת אומרת שאנשינו נוכחים בכל מפגש ומפגש, מההתחלה ועד הסוף.

תת-גונדר יוסי בק: אנחנו מריצים את התוכנית הזו שלוש שנים, ואכן זו שיטה פסיכו-חינוכית גרידא, ללא כל סממן רוחני.

תת-גונדר יוסי בק: אני יכול להגיד, שמי שמכיר קצת שיטות שונות של גמילה, כמו שניים עשר הצעדים, או ה-NA, יודע ששמה יש עוד יותר רוחניות, כשמדברים על ישות אלוקית, מאשר כאן.

תת-גונדר יוסי בק: לכן, בעניין הזה, נחה דעתנו, מבלי שאנחנו נתעמק בזה יותר, שאנחנו לא מכניסים לתוך בתי הסוהר איזה שהוא גורם לא רצוי.

תת-גונדר יוסי בק: מה גם, שהשיטה בכלל עובדת על ידי כך שמלמדים אנשים שלנו איך להעביר אותה לאחר מכן, כך שאין כאן דריסת רגל, או איזה שהוא ניסיון להיכנס לתוך השוק.

תת-גונדר יוסי בק: להיפך, אנשים שלנו אחר כך מלמדים את זה, כפי שעובדים בעוד שיטות.

תת-גונדר יוסי בק: אנחנו פתוחים לכל שיטה שיכולה להועיל, ולכן אנחנו גם מפעילים מגוון של שיטות שונות.

תת-גונדר יוסי בק: יש דבר שמתאים לאדם אחד, ודבר שמתאים לדבר אחר, וכך אנחנו גם מפעילים את "קרימינו".

תת-גונדר יוסי בק: זה בעניין הסיינטולוגיה, וכמובן שאני לא מגן או עורך דין של הסיינטולוגיה, אלא אני מייצג את שירות בתי הסוהר, לאור בדיקה שאנחנו עשינו בעניין הזה, וכפי שאמרתי, נחה דעתנו.

תת-גונדר יוסי בק: בעניין של השיטה עצמה, אנחנו התרשמנו בעיקר בארצות הברית עצמה, מכך שהדבר הזה גם מלווה במחקרים.

תת-גונדר יוסי בק: אנחנו שוחחנו, כפי שאמרתי, עם אנשי ממשל בכירים ועם שופטים, שהיללו את התוכנית, ואמרו שהם אף מפנים אנשים מטעם בית המשפט לטיפול ב"נרקונון", אחרי שנוכחו לדעת שבאמת יש לתוכנית הזו השלכות חיוביות.

תת-גונדר יוסי בק: אבל מה שכמובן יותר מגבה את התוכנית, הם מחקרים שבוצעו, ואני מניח שאפשר להציגם גם כאן.

תת-גונדר יוסי בק: מבחינתנו, בכל אופן, התרשמנו שהשיטה הזאת בהחלט יכולה לעבוד.

תת-גונדר יוסי בק: מה שמנע בעצם משב"ס להפעיל את התוכנית "נרקונון" בשירות בתי הסוהר, היא העובדה שמשולב בזה גם תהליך של שימוש בויטמינים ובסאונות, שכרשות ממלכתית רצינו רק לקבל את האישור של משרד הבריאות להפעיל את השיטה הזו.

תת-גונדר יוסי בק: אולם, המנגנונים במדינה שלנו קצת כבדים, אז אנחנו עדיין ממתינים לקבל את האישורים לשיטה, בהיבט של הגמילה הפיזית.

איוב קרא: אתה בעצם אומר, שאם נגמל הולך לשיטה הזאת, אין סיכוי שהוא ייכנס לכת המפחידה הזאת שמדברים עליה?

תת-גונדר יוסי בק: אין שום קשר.

תת-גונדר יוסי בק: זה מה שאני הדגשתי ואמרתי.

מאיר עזרא: שלום.

מאיר עזרא: תודה שהתכנסתם, קודם כל.

מאיר עזרא: אני איש עסקים ישראלי, נולדתי בקריית שמונה, הייתי בצבא, ואחרי כמה שנים בארץ, נסעתי לחו"ל ועשיתי עסקים.

מאיר עזרא: אני, בתור זה שהצלחתי בעסקים, רציתי לעזור לקבוצות בדרום אפריקה.

מאיר עזרא: דרך אגב, אני סיינטולוג, וזיהיתי את סיינטולוגיה בתור משהו שעובד.

מאיר עזרא: כתוצאה מזה, שמעתי על התוכנית הזאת, והבאתי אותה לדרום אפריקה, לתוך בית המשפט בדרום אפריקה – עם אחוזי הצלחה מדהימים.

מאיר עזרא: אני תמכתי בהקמה של התוכנית הזאת כלכלית בכלא אינסנדה במקסיקו, והתוצאות שם לאחר שבע שנים היו מדהימות.

מאיר עזרא: יותר משלושת אלפים חמש מאות איש, מתוך הכלא הזה בלבד, עברו דרך התוכנית – ואלף שש מאות שמונים ושבעה מהם השתחררו.

מאיר עזרא: מתוך אלה שהשתחררו, לאחר שסיימו את השבוע הראשון של התוכנית – רק תשעים ואחד אנשים, שמהווים 9.06 אחוז, חזרו לאיזו שהיא פעולה קרימינלית, קשורה לסמים או לא.

מאיר עזרא: יתירה מזאת, מתוך מי שגמר שלושה חודשים של התוכנית, רק 1.39 אחוז חזרו לאיזה שהיא פעולה קרימינלית, ומתוך מי שגמר את כל התוכנית, 0 אחוז חזרו לפעולה קרימינלית מכל סוג שהוא.

מאיר עזרא: 0 אחוז מהמסיימים את כל התוכנית, חזרו לבתי הכלא.

מאיר עזרא: כל הנתונים האלה מגובים במחקרים של שתי אוניברסיטאות מקליפורניה וממקסיקו, שנעשו על ידי פרופסור לפסיכיאטריה ולמדע ביו-התנהגותי.

מאיר עזרא: כשאני ראיתי את התוצאות המדהימות האלה בהתחלה, אמרתי שאני מוכן לקחת את הדבר הזה, ולנסות אותו, כאשר אני אממן את זה.

מאיר עזרא: אחרי שהניסוי יצליח, אם הוא יצליח, אתם תיקחו את זה, ואנחנו נלמד אתכם איך להריץ את זה.

מאיר עזרא: זו התוכנית היחידה בעולם, שיכולה להריץ מאות אנשים בזמן נתון, בעלות כמעט אפס.

מאיר עזרא: זאת, כי אנחנו מלמדים את האסירים להריץ את התוכנית, ומצידנו יש רק נציגים ששומרים שהתוכנית תתקיים כמו שהיא, ותיכף ד"ר האורד יסביר למה זה חשוב שהנציגים שלנו יישארו לשמור שהתוכנית תתקיים.

מאיר עזרא: לי אישית אין שום עניין שהשם שלי אי פעם יוזכר שוב, או כל עניין אחר.

מאיר עזרא: אני לא רוצה מזה לא כסף, לא פרסום, ולא מעמד.

מאיר עזרא: כל מה שאני רוצה, זה לעזור, ומי שמכיר אותי, כמו גם שופטים בדרום אפריקה והאנשים באינסנדה, יודע שזה מה שאני עושה.

מאיר עזרא: כל מה שאני מבקש, זה להסתכל על זה, ולראות אם זה עובד.

מאיר עזרא: אם אנחנו יכולים להציל אנשים מכאב, להוציא אותם מהסמים ללא כאב בשבוע הראשון, בלי לתת להם סמים אחרים כמו אדולן, ובטוח בלי שהם יחזרו לסמים – רק תגידו לי סיבה אחת הגיונית למה לא לעשות זאת.

איוב קרא: ידידי, אנחנו הזמנו אותך לפה על מנת לשמוע.

איוב קרא: אנחנו לא מפחדים לשמוע.

מאיר עזרא: אני מעריך אתכם על כך.

מאיר עזרא: אני לא מכיר אף אדם אחד שנכנס באיזו שהיא דרך לסיינטולוגיה כתוצאה מכך שהיה בתוכנית הזאת.

מאיר עזרא: זה לא אומר, שלא יכול להיות שמישהו יחליט להצטרף לסיינטולוגיה, אך עד כמה שידוע לי, אף אחד לא עשה זאת.

מאיר עזרא: זאת, משום שהאנשים שנכנסים לתוכנית, חלקם אפילו לא יודעים קרוא וכתוב, אלא אנחנו מלמדים אותם קרוא וכתוב, ובמהלך התוכנית הם כלל לא שומעים על סיינטולוגיה.

מאיר עזרא: מה עוד, שאחרי שאנחנו לימדנו את הקבוצה הראשונה, אנשי שירות בתי הסוהר יושבים שם, והם דואגים לזה.

מאיר עזרא: אנשי שירות בתי הסוהר מכירים את התהליך שקשור לל.

מאיר עזרא: רון האברד המון זמן, והם יכולים להגיד לך שהמילה: "סיינטולוגיה" לא נאמרה שם בשום צורה.

מאיר עזרא: אני לא מחפש להפוך אנשים לסיינטולוגים.

מאיר עזרא: אני רק מחפש לעזור, כבר במשך ארבע שנים של פגישות והתרוצצויות בכנסת, בשירות בתי הסוהר, בפגישות עם משרד הבריאות, ובפגישות עם בתי הסוהר.

ד"ר חיים מהל: יש לי שאלה מקדימה: אתה ציינת שאתה סיינטולוג.

ד"ר חיים מהל: האם תוכל להסביר לנו בשני משפטים מה זה אומר?

ד"ר חיים מהל: מה אתה?

ד"ר חיים מהל: האם המרת את דתך?

מאיר עזרא: ההיפך הוא הנכון.

מאיר עזרא: לפני סיינטולוגיה, אני גדלתי בישראל בקריית שמונה, ואם היית שואל אותי, היית אומר שאני אתאיסט.

מאיר עזרא: כתוצאה מזה שהתחלתי להבין כמה חשובה הדת לכל אדם, נהייתי יהודי.

מאיר עזרא: הבן שלי עולה לתורה בכותל בשנה הבאה במאי, ופרופסור אורבך, שהוא רב רציני בבר אילן ושותף שלי, מארגן את זה משום שאני סיינטולוג.

מאיר עזרא: סיינטולוגיה אין פירושה נצרות או משהו כזה.

מאיר עזרא: אני התחלתי להבין כמה היהדות חשובה, בעקבות הסיינטולוגיה.

נסים דהן: אולי היינו מביאים לפה איזה מסומם, והיינו רואים כמה זה משפיע.

נסים דהן: כך היה אפשר להמחיש לנו את הרעיונות.

איוב קרא: לפני שנעבור לסרט, אני רוצה לשמוע את משרד הבריאות, בנוגע לשאלה מה ההתנגדות לתוכנית.

ד"ר אנטולי מרגוליס: האנשים האלה הציגו לנו את התוכנית שלהם, והיו לנו מספר ישיבות שבהן בדקנו את החוברת שהם הציגו לפנינו, משום שמשרד הבריאות אחראי לקטע של הגמילה הפיזית.

ד"ר אנטולי מרגוליס: מה שאנחנו הבנו, זה שבשיטה הזאת מטפלים במכורים בויטמינים ובמינרלים, בכמויות אדירות, שבארץ לא מאושרות לשימוש.

ד"ר אנטולי מרגוליס: לדוגמא, אם מדובר על הויטמין E, על פי התוכנית הם מעוניינים להשתמש בו בכמות גדולה פי מאה או מאתיים יותר מהמומלץ על ידי משרד הבריאות.

ד"ר אנטולי מרגוליס: בנוסף, התייחסנו לעובדה לפיה במדינת ישראל קיים חוק לטיפול בנפגעי סמים.

ד"ר אנטולי מרגוליס: מי שרוצה לטפל בנפגעי סמים ולעשות גמילה – צריך לפנות אלינו באופן רשמי, להציג את התוכנית ואת השיטה, ולהציג את המקום, כפי שדרוש על פי החוק.

ד"ר אנטולי מרגוליס: לאחר שהסברנו זאת לאנשים אלה, הכל נעצר איפה שהוא עומד עכשיו.

איוב קרא: אז אם כך, הכדור אצלכם.

מאיר עזרא: קודם כל, אני חושב שצריך לענות מבחינה מדעית על הנקודה, ואני חושב שהאדם הנכון לענות על זה הוא לא אני, כי אני לא רופא, אלא ד"ר האורד.

איוב קרא: ד"ר האורד, בבקשה.

האורד רייס: קודם כל, אני לא דוקטור, אלא בסך הכל רוקח, אבל תנו לי להסביר מספר דברים לא ברורים.

האורד רייס: אני הייתי מעורב בעניין הזה לפני מספר שנים, ועברתי על כל התוכנית.

האורד רייס: פנו אליי וביקשו ממני לבדוק מה הפרמקולוגיה – השפעת התרופות על הבנאדם, והשפעת הבנאדם על התרופות, ומה הסיבה שזה יכול לעבוד.

האורד רייס: אני לא נכנס כאן לכל הלוגיסטיקה, עם הבעיות של משרד הבריאות וכולי, אלא רק יכול להגיד עובדות.

האורד רייס: לפני חמישים או שישים שנה, ה-FDA בארצות הברית קיבל על עצמו את ההגדרה של תצרוכת הויטמינים המקסימלית המאושרת ליום.

האורד רייס: אחרי מלחמת העולם השנייה, איזה שהוא חוקר הגדיר כמות ויטמינים עבור כל אחד מהויטמינים, ואלו הגבולות של תוספי מזון, המקובלים היום בעולם המערבי.

האורד רייס: לפני מספר שנים ועד היום, ישבו האנשים ב-FDA, באנגליה ובאירופה כולה, ושינו לחלוטין את כל הכמויות האלו, משום שהן לא היו אקטואליות בכלל.

האורד רייס: אם לדוגמא, אנחנו תמיד חשבנו שהכמות של ויטמין C הדרושה היא בסדר גודל של חמישים מיליגרם ליום, ואף אחד לא צריך יותר מזה – פתאום גילו, שיש הבדל גדול מאד בין הכמות שאתה צריך ביום כדי לחיות, ובין הכמות המקסימלית שאתה יכול להשתמש בה.

האורד רייס: אמנם אין לנו מספיק עבודות שיכולות להוכיח מעל לכל ספק שזה היה נכון עבור כל ויטמין, אלא הם עשו שינוי גורף.

האורד רייס: אולם גם אז, הם לא הגיעו לרמות שמשתמשים בתוך התוכנית הזו.

האורד רייס: בתוכנית הזו מדובר למשל על ויטמין B שנקרא ניאצין בכמות של חמישה גרם ליום.

האורד רייס: כמות כזו היא פי חמישים עד מאה, ממה שמוגדר היום בתור הכמות המקסימלית שמותר לאדם לקחת, בלי שיהיה בסכנה.

האורד רייס: ידוע כי אדם שמשתמש בויטמינים אך הוא לא מגביר את כל הויטמינים והמינרלים בגוף - הוא מתחיל לסבול ממחלה הקרויה: "ויטמינוזיס".

האורד רייס: זאת אומרת, שהוא מתחיל להראות שיש לו פחות מדי מהויטמינים האחרים.

האורד רייס: זו גם הסיבה שצריכים להיות אנשים שמלמדים איך מתחילים ואיך ממשיכים את התוכנית, ולא יורדים מן הדרך הנכונה.

האורד רייס: כל אחד שמתחיל עם אותה תוכנית, צריך להמשיך לקבל הגדלה של כל הויטמינים ולא רק הגדלה של ויטמין אחד.

האורד רייס: התוכנית הזאת היא תוכנית שמאפשרת לבנאדם להפריש מהגוף שלו את הטוקסינים, שיכולים להיות סמים, תוספות לאוכל כמו אנטי-אוקסידנטים וחומרים משמרים, או תרופות רגילות.

האורד רייס: משום כך, זה יכול לשנות לגמרי את כל הראייה שלנו לגבי הבריאות שבשימוש בתרופות.

האורד רייס: עבור תרופות יש את מה שנקרא: "מחצית החיים של תרופה".

האורד רייס: כשרמת המינון של התרופה יורדת אל מתחת לחמישים אחוז - זה יכול להיות גם מתחת לרמה התרפויטית של התרופה, ולכן התרופה לא פעילה יותר.

האורד רייס: או אז אנחנו קובעים את המינון לפי זה.

האורד רייס: לוקחים בחשבון שחלק מהתרופות נכנס לתוך מערכת הדם שלנו, חלק נספג לחלבון, וחלק קטן נספג לשומן.

האורד רייס: לגבי החלק שנספג בתוך הגוף, בתוך הדם – אנחנו מנטרלים הרבה מאד דרך הכבד, או במקומות האחרים בגוף.

האורד רייס: לגבי מה שנכנס לחלבון – הוא מופרש לאט-לאט מהגוף.

האורד רייס: אך לגבי החלק הקטן שנספג לשומן - הוא נשאר בגוף הרבה זמן.

האורד רייס: אף אחד לא עשה בדיקות לגבי הזמן המדוייק, וזה יכול להיות תואם למה שאנחנו חישבנו, וזה משך של שבועות.

האורד רייס: מתברר שזה יכול להיות הרבה יותר ממספר שבועות, ויכול להגיע גם למספר שנים.

האורד רייס: אדם שמשתמש בסמים, שרובם הם גם תרופות רגילות, או ממש בתרופות – מתחיל לצבור אצלו במחסני השומן כמויות מצטברות של סם, שאי אפשר להשתחרר מהן.

האורד רייס: הרפואה היום מגיעה למצבים, שבהם מטפלים באיזה שהוא פציינט בתרופה, אולם לאחר זמן מה, הפציינט לא מגיב יותר לטיפול.

האורד רייס: או אז הרופא מחליט להעלות עוד יותר את המינון, או להחליף לגמרי את התרופה שהוא משתמש בה.

האורד רייס: כתוצאה מכך, החברות הגדולות שמייצרות תרופות בעולם, משקיעות הרבה מאד כסף במחקר ופיתוח של תרופות.

האורד רייס: זוהי המערכת שאנחנו כולנו סובלים ממנה היום, אם כי אנחנו גם נרפאים, ועובדה היא שאנחנו חיים היום יותר שנים ממה שהיינו חיים פעם.

האורד רייס: בשומן מצטברים הרבה מאד מהתרופות ומהחומרים הנלווים בתוך האוכל, כל מיני דברים שאנחנו מוצאים באוויר, במיוחד במקומות מסויימים בארץ כמו במפרץ חיפה, או בצ'רנוביל, ששם יש הרבה רדיואקטיביות, או עשן ששאפו נפגעים מה-11 בספטמבר.

האורד רייס: השומן משמש אותנו נגד שימוש יתר של הרבה דברים.

האורד רייס: רק כאשר מוציאים את כל הסמים והכימיקלים האלה מתוך המקומות המתמוססים בשומן, ולא מהמקומות המתמוססים במים – אז אותם אנשים עוברים דה-טוקסיפיקציה.

האורד רייס: רק כך הם יוכלו להמשיך לתפקד.

האורד רייס: זה מה שהגיעו אליו בכל העבודות שנעשו במקסיקו, והעובדות שם מדברות בעד עצמן.

האורד רייס: אני רק יכול לספר על מספר דברים שהגיעו אליי, ואני רואה.

האורד רייס: החברות היחידות שיכולות להרוויח הרבה מכל מה שנעשה כאן היום, אלה חברות כמו "טבע", משום שהיא מייצרת הרבה גנריקה.

האורד רייס: היום, כשבנאדם לוקח תרופה מסויימת, והוא ממלא במחסני השומן שלו את התרופה שהוא מקבל באופן כרוני, אם מפעם לפעם הוא עובר דה-טוקסיפיקציה, המינון שהוא צריך על מנת שהתרופה תהיה יעילה, ימשיך להיות נמוך.

האורד רייס: אם הוא לא עושה את זה, הוא יהיה צריך כל הזמן להגביר את המינון, עד שהוא יגיע לבעיות טוקסולוגיות, ואז הוא ייאלץ להחליף את התרופה או להפסיק אותה.

האורד רייס: ברגע שהוא עובר דה-טוקסיפיקציה, הוא יכול להמשיך להשתמש בתרופה הישנה לאורך כל החיים שלו.

האורד רייס: כך, לא יהיה צורך בכל העבודה שמושקעת בפיתוח ובמחקר, והחברות הללו ירוויחו הרבה פחות כסף.

האורד רייס: בהרבה מקומות בעולם הגיעו למצבים כמו שאנחנו בארץ הגענו אליהם, עם הסיגריות.

האורד רייס: הרי, היו מצבים שבהם ממשלות הרוויחו הרבה יותר כסף מהמיסוי על סיגריות, מאשר הם הוציאו על הטיפול באנשים שסבלו כתוצאה מעישון.

האורד רייס: עד שהמצב הגיע לידי כך, שההוצאות על בריאות העם היו כל כך גבוהות, שזה עלה על ההכנסה של המיסוי על הסיגריות.

האורד רייס: לכן, אנחנו רואים שכאן בארץ יש חוקים נגד זה, בניו יורק אסור לעשן בכלל, וכולי וכולי, בכל העולם.

האורד רייס: אותו הדבר אמור לקרות כאן, בנושא התרופות.

האורד רייס: בפרמקולוגיה יש שני מונחים: פרמקו-קינטיקה, ופרמקו-דינמיקה.

האורד רייס: מדובר באפקט של הגוף על התרופה, ובאפקט של התרופה על הגוף.

האורד רייס: נכון הדבר, שאנחנו מגיעים לרמות מאד גבוהות של ויטמינים ושל מינרלים במהלך התוכנית הזאת.

האורד רייס: אולם העובדות הן, שעם כל העבודה שהם עשו – אף אחד לא נפגע מזה, משום שעשו זאת בצורה מבוקרת, והיתה עלייה בכל המגזר של הויטמינים והמינרלים שהם לקחו בו זמנית, ולא רק באחד מהם.

איוב קרא: מה התפקיד שלך בכל הסיפור זה?

האורד רייס: פנו אליי לפני זמן, לבדוק ולראות, ולתת להם עזרה במספר פגישות.

האורד רייס: באותו זמן הייתי יושב ראש הסתדרות הרוקחים בארץ.

האורד רייס: מאז אני הפסקתי לשמש בתפקיד זה, מכיוון שאני מכהן בתור סגן הנשיא של ארגון הרוקחות העולמי.

האורד רייס: תפקידי זה מביא אותי להיפגש עם הרבה אנשים מ-WHO, ה- world health organization.

איוב קרא: אתה רואה בשיטה הזאת מקור חיובי לטיפול?

האורד רייס: אני רואה בזה מקור מאד חיובי.

האורד רייס: ראשית, אני נכנסתי בעומק, ולא ראיתי בכל מהלך העבודה אף אחד שנפגע כתוצאה מהשימוש המורכב בויטמינים ומינרלים.

האורד רייס: שנית, התוכנית משתמשת בניקוי של כל מחסני השומן בגוף.

האורד רייס: אנחנו רגילים להוציא מן הגוף, דרך הכבד בעיקר, הרבה מאד תרופות והרבה מאד חומרים רעילים.

האורד רייס: בתוכנית הם לא מורידים את זה דרך הכבד, כי התיאוריה מאחורי זה אומרת שהחומרים הרעילים בכלל לא נמצאים בכבד, אלא במאגרי השומן.

האורד רייס: בתוכנית זו, מכריחים את הגוף, עם הסאונות המבוקרות בטמפרטורה יחסית נמוכה, לזרז את כל חילופי החומרים.

האורד רייס: בנוסף, הויטמין B ניאצין מתחיל איוורור, על ידי כך שהוא פותח את כלי הדם בפריפריה של הגוף.

האורד רייס: האדם עובר את התהליך של הסאונות במשך כמה שעות ליום, ומתחיל להפריש מהגוף שלו, דרך נקבוביות העור, את השומן שיש לו.

האורד רייס: השומן הזה יוצא ביחד עם כל הטוקסינים שיש לו בגוף.

האורד רייס: השתמשו בשיטה הזו גם עם הנפגעים בקרב מכבי האש בניו יורק, ואף אחד לא מת כתוצאה מזה, אלא כולם תפקדו; עשו את זה עם הנפגעים בצ'רנוביל, ואף אחד לא מת מזה.

איוב קרא: בואו נראה את הסרט, בבקשה.

מאיר עזרא: בהתחלה אני אראה לכם את החלק של ניו יורק, למרות שזה לא קשור לסמים, ואחרי זה אני אראה את החלק של הסמים.

מאיר עזרא: זאת, משום שאני חושב שזה ייתן מבט יותר כולל על כמה השיטה הזאת רחבה.

מאיר עזרא: (משודר סרט)

מאיר עזרא: אני אעצור את זה, ואראה לכם את החלק השני של הסמים.

מאיר עזרא: מה שהוא אומר כאן, זה שהם קיבלו את הטוקסינים האלה, כתוצאה מזה שהם היו כמה חודשים בפינוי.

מאיר עזרא: רוב מכבי האש התחילו לפתח את המחלה הזאת, ואסטמה.

מאיר עזרא: הם לא יכלו לישון, לא יכלו ללכת, לא יכלו לנשום, נזקקו לשישה או שבעה משאפים ביום.

מאיר עזרא: לאחר שהם עברו את התוכנית הזאת – הם על אפס תרופות, וחזרו לחיות חיים נורמלים.

מאיר עזרא: משך הטיפול הוא אישי, והוא אורך בין שבועיים וחצי או שלושה, לבין ארבעה או חמישה שבועות, כאשר בכל יום הטיפול נמשך ארבע וחצי עד חמש שעות.

מאיר עזרא: ברגע שהם סיימו את הטיפול – הבנאדם בריא לחלוטין.

רחל ורצברגר: אני עוזרת המחקר של הועדה, ואני לא מוסמכת לדון בשיטות גמילה למיניהן.

רחל ורצברגר: הדבר היחידי שרציתי להתייחס לגביו הוא דו"ח של הועדה הבין-משרדית שהתפרסם ב-1987, בנושא הכתות בישראל.

רחל ורצברגר: הדו"ח מתייחס גם לסיינטולוגיה, שבנושא זה אני לא מתכוונת להרחיב, והוא גם מתייחס ל"נרקונון".

רחל ורצברגר: אציין את הדברים העיקריים שמצויינים שם, ולפי דעתי כדאי להתייחס אליהם.

רחל ורצברגר: ראשית, היתה איזו שהיא חקירה של הסנאט במערב ברלין לגבי השיטה, ונמצא שאחוז ההצלחה של התוכנית נמוך, והפסיקו את התוכנית.

רחל ורצברגר: גם במחקר שנערך במישיגן, התגלה כי לתוכנית אין ערך טיפולי.

רחל ורצברגר: כמו כן התגלה שבחלק מהפעמים שבהן עורכי התוכנית העידו על אחוזי הצלחה מאד גבוהים - המטופלים באופן פרטי העידו שלחצו עליהם לרשום הודאות בכתב על הצלחת הטיפול.

רחל ורצברגר: זוהי לא עמדה אישית שלי, וזה דו"ח ישן, אבל אני חושבת שזה רלבנטי להעלות את הנקודות האלה.

ד"ר יאיר עמרם: אני אשמח להתייחס להערות האלו.

ד"ר יאיר עמרם: אני מרצה וחוקר בתחום הסמים, ואני לא מבין דבר בכתות, בדתות או בתרופות.

ד"ר יאיר עמרם: המומחיות שלי היא במכורים לסמים, בהתמכרויות, בעוני, בדלות, בעבריינות.

ד"ר יאיר עמרם: אני הלכתי לראות את כלא אינסנדה, שיש בו שלושת אלפים אסירים, כאשר כבר לפני כן ידעתי שבכלא הזה היתה מרידה גדולה, שבה האסירים חטפו סוהרים, הורידו לחלק מהם את הראש, ושיחקו כדורגל במגרש הכדורגל עם הראשים שלהם.

ד"ר יאיר עמרם: אני מספר את זה, כדי להמחיש לכם על איזו אוכלוסייה מדובר, ולאן התוכנית הזאת נכנסה.

ד"ר יאיר עמרם: אני אתן לכם עוד שתי דוגמאות.

ד"ר יאיר עמרם: אני ראיתי שם באותו מקום האנגר גדול מאד בלי תנאים.

ד"ר יאיר עמרם: האנשים שם עבדו במשך היום על שולחנות פתוחים מפלטות עץ, והם תיארו לנו שבכל ערב הם סוגרים את השולחנות, מורידים את השמיכות מהתאים שיש שם, פורשים, וישנים באותו מקום.

ד"ר יאיר עמרם: ראינו את האנשים האלה, דיברנו איתם.

ד"ר יאיר עמרם: מדובר בעבריינים כבדים, רציניים, ואפילו קצת מפחידים.

ד"ר יאיר עמרם: אחרי שהם עברו את התוכנית, הם מדברים אחרת, הם נראים טוב, וכשאנשים באו לבקר, ההרגשה היתה מדהימה.

ד"ר יאיר עמרם: כשכבר היינו בדרך החוצה, אחד מהם אמר שהם התחילו לפני שלושה חודשים עוד תוכנית, בתוך הכלא.

ד"ר יאיר עמרם: אני חוקר וחשדן מטבעי, והתעקשתי שאני רוצה לראות את זה.

ד"ר יאיר עמרם: נכנסנו אל תוך הכלא לעומקו, ושם ראיתי משהו שבחיים לא ראיתי.

ד"ר יאיר עמרם: זה היה מקום קטן, כאשר בערך עשרים או שלושים אנשים מטופלים נמצאים באמצע האגף, עובדים, ונקיים מסמים.

ד"ר יאיר עמרם: מסביב, בתוך התאים, היו אסירים פעילים, משומשים, עם סמים.

ד"ר יאיר עמרם: במרחק של חמישה מטרים מהאנשים הנקיים באמצע, יש סמים – והם לא ניגשים ולא משתמשים.

ד"ר יאיר עמרם: זה דבר שאני לא ראיתי בחיים.

ד"ר יאיר עמרם: אני מדבר איתכם על תוכנית שעובדת עם האוכלוסיות הכי ירודות, שאנחנו לא יודעים לעבוד איתן.

מאיר שרעבי: הבעיה שם היא, שהסמים מגיעים ומועברים על ידי מנהל הכלא והסוהרים.

מאיר שרעבי: כשהאנשים היו מתנקים והולכים לתוכנית גמילה – מנהל הכלא היה דואג שיהיה להם סמים, כי הוא מרוויח מזה.

איוב קרא: בואו נשלים את הצפייה בסרט.

מאיר עזרא: זה הכלא במקסיקו.

מאיר עזרא: (משודר סרט)

מאיר עזרא: כמובן שהם הצליחו, אבל יותר חשוב: כעבור אחד עשרה ימים, שתי החבורות האלה שרצחו 1,800 איש, חתמו על סולחה.

מאיר עזרא: הדבר הזה עובד עם תוצאות מדהימות.

מאיר עזרא: כתוצאה מהמחקר שהושלם, הסנאטורים שהגיעו לשם, על אף שהם ידעו שיש קשר לסיינטולוגיה ולל.

מאיר עזרא: רון האברד – הם הבינו שזה שונה.

ד"ר אנטולי מרגוליס: אבל יש לי שאלה.

ד"ר אנטולי מרגוליס: אתה אומר שהמחקר הושלם.

ד"ר אנטולי מרגוליס: איפה אפשר לראות את הנתונים, שלפיהם בדקו אנשים שלא משתמשים בסמים, וראו שהכבד שלהם לא נפגע אחרי שימוש בכמויות אדירות של ויטמינים.

ד"ר אנטולי מרגוליס: אני רוצה לראות את המחקרים האלה.

מאיר עזרא: אני מסכים, ולכן יש כאן את התקציר של המחקר עצמו, ואפשר להתקשר לדוקטור שאחראי על כל המחקר, ואפשר לראות גם תוצאות של המחקר גם כאן.

מאיר עזרא: בנוסף, אני סבור שאין היגיון בחשש לכבד שלהם בעקבות פגיעה של ויטמינים, משום שמדובר בפגיעה קטנה יותר מזו של הירואין, או של מתאדון.

מאיר עזרא: אלפי אנשים בבית כלא אחד, ועוד מאות אלפים בעולם עשו את התוכנית הזאת, ויש אצלם תוצאות טובות מאד.

מאיר עזרא: גם אני עצמי עברתי את התוכנית הזאת, במשך עשרים וארבעה ימים, כל יום חמש שעות.

מאיר עזרא: זאת, למרות שלא הייתי מכור, ומכיוון שהדבר הזה מנקה תרופות שונות ומשונות, וכל מיני רעלים.

מאיר עזרא: כמו כן, רציתי גם לדעת מה עומד מאחורי כל הסיפורים שאני שומע על התוכנית.

מאיר עזרא: בתחילת הטיפול, שאני אישית עברתי אותו בשעות אחר הצהריים, לוקחים את הויטמינים.

מאיר עזרא: אחר כך רצים חצי שעה או אפילו הולכים, כדי להגיע למאמץ מספיק שיעלה את הדופק.

מאיר עזרא: לאחר מכן, במהלך ארבע וחצי השעות הנותרות, יושבים בסאונות, כאשר כל עשרים דקות לערך יוצאים החוצה, שותים הרבה מים, לוקחים מלח ואשלגן, וחוזרים.

מאיר עזרא: בינתיים קראתי ספרים.

מאיר עזרא: בלילה, לפני שהלכתי לישון, שתיתי שמן זית.

מאיר עזרא: הרעיון הוא, שאם לגוף חסר משהו – הוא לא רוצה להפריש אותו, אבל אם אתה שותה הרבה שמן – הגוף יהיה מוכן "לבזבז" את השומן הלא-טוב, כי יש לו מספיק.

מאיר עזרא: האכילה נמשכת כרגיל, ומומלץ לשלב בה הרבה ירקות.

מאיר עזרא: במהלך התוכנית, אתה נבדק כל הזמן בבדיקות שונות.

מאיר עזרא: משך הטיפול משתנה עבור אדם מכור, ותלוי באדם, כאשר פחות או יותר זה נע בין שלושה עד חמישה שבועות.

מאיר עזרא: חשוב להדגיש כי כאן מדובר רק בחלק הראשון של התוכנית, שעוסק בגמילה.

מאיר עזרא: לאחר מכן יש סדנאות שונות, שתפקידן לחזק את האדם לאחר ההתנקות הפיזית, ולדאוג שהוא לא יחזור ללקיחת הסמים, מאותן סיבות סביבתיות ואישיותיות שהביאו אותו לקחת אותם מלכתחילה.

מאיר שרעבי: גם אני ביקרתי בכלא הזה.

מאיר שרעבי: בארץ ישבתי לתקופה של שלושה מאסרים בכלא, וכמו כן הייתי מכור לסמים.

מאיר שרעבי: בנוסף, משום שאני דובר ספרדית, התחברתי את האנשים שם.

מאיר שרעבי: ישבתי ודיברתי עם רוצחים, שהיו הרבה יותר גרועים מהדמויות שהכרתי מהכלא הישראלי.

מאיר שרעבי: כאחד שמכיר את החיים של הפשע, ראיתי שהאנשים הדומיננטיים, כלומר המנהיגים של האסירים, יצאו מהסמים, ולאחר מכן אף עזרו לאחרים.

מאיר שרעבי: זה שינוי גדול מאד בתפיסה מבחינתי, כאשר מנהיג בכלא עוזר לאחרים להיגמל מסמים.

ד"ר חיים מהל: אני רוצה להגיד משהו.

ד"ר חיים מהל: אני לא פרנואיד, ואני בעד לנסות את התוכנית הזאת.

ד"ר חיים מהל: יש שיטה, אני לא יודע אם היא עובדת או לא, ואני לא יודע אם האנשים שמראים לי פה בסרט הם שחקנים או אנשים אמיתיים.

ד"ר חיים מהל: אבל לא אכפת לי לקחת קבוצה של עשרים או שלושים איש, ולנסות להעביר להם את התוכנית, תחת פיקוח.

ד"ר חיים מהל: יותר טוב לקחת אנשים מהכלא, כי אז לא צריך להקים משהו או לבנות משהו.

ד"ר חיים מהל: יש לי שתי שאלות עיקריות: האחת, האם ניתן בכלל להשיג ממשרד הבריאות אישור לשימוש הזה בויטמינים, בכמות כזאת גדולה; השניה, היא שאלה שכבר שאלתי את אנשי "נרקונון" כשנפגשתי איתם פה, בוועדת הסמים, כבר פעמיים לפחות לפני מספר שנים.

ד"ר חיים מהל: למה אנשי התוכנית פונים לכנסת, ולא פונים פשוט לרשות, מקבלים טפסים, ומגישים בקשה להקים מוסד לטיפול?

ד"ר חיים מהל: מי מונע בעדם להקים את הדבר הזה?

ד"ר חיים מהל: אלא אם כן הם דורשים כסף של הממשלה עבור הנושא הזה.

מזכירת הוועדה: נטען כאן כל הזמן שהשיטה מאד מצליחה ומשגשגת, אולם אין לה שום קשר לסיינטולוגיה.

מזכירת הוועדה: השאלה היא, מה כל כך גרוע בסיינטולוגיה, שכל הזמן אחראי התוכנית מתגוננים מפני הקישור של התוכנית אליה?

מאיר עזרא: הקשר היחידי לסיינטולוגים הוא מכיוון של.

מאיר עזרא: רון האברד, הוא האדם שהמציא את התוכנית.

מאיר עזרא: אולם, אין קשר בין סיינטולוגיה לזה, וזה לא משנה אם הסיינטולוגיה היא דבר חיובי או לא.

איוב קרא: כבר בתחילת הישיבה ראינו שאין קשר בין סיינטלוגיה לתוכנית, ולכן גם המשכנו בכלל את הדיון.

איוב קרא: אני מסכים עם ד"ר חיים מהרשות למלחמה בסמים, שאמר שאין לנו מה להפסיד אם ננסה את התוכנית.

איוב קרא: זה לא משנה מי הגה את התוכנית, ומה דרך החיים שלו, כל עוד אין קשר בין זה לבין התוכנית.

מאיר עזרא: אענה על השאלה שעלתה כאן קודם, לגבי קיום התוכנית בלי אישור הכנסת, אלא רק עם אישור מהרשות.

מאיר עזרא: כשבאתי לארץ ורציתי לעזור, הגעתי במקרה ודרך אנשים שונים לגונדר עזאני, וכך התחיל התהליך.

מאיר עזרא: אני מאז דוחף את הדרך הזאת, וברשות בתי הסוהר הציעו לי להשיג אישור מהכנסת.

ד"ר אנטולי מרגוליס: אני רוצה להזכיר, כי לפי החוק במדינה, אם יש רצון להפעיל מרכז גמילה, יש לעשות זאת לפי אישור מסודר, ואז אנחנו נבדוק את זה.

ד"ר אנטולי מרגוליס: אם רוצים להשתמש בכמות של ויטמינים שהיא מעבר למומלץ, רק ועדת הלסינקי יכולה לאשר את זה, ולא משרד הבריאות או משרד אחר.

ד"ר אנטולי מרגוליס: צריך להסתכל על זה גם מההיבט הכלכלי, כי התקציב של המאבק בנגע הסמים היה ארבעים וחמישה מיליון שקל לפני עשר שנים, והיום הוא ירד לשלוש עשרה עד ארבע עשרה מיליון, ובקושי מכסה את המשכורות של העובדים.

ד"ר אנטולי מרגוליס: זאת אומרת, שהמצב הולך ומתדרדר, אחוז גבוה של עולים חדשים מברית המועצות, מאתיופיה וממקומות אחרים - מתדרדרים לסמים, וזרוקים ברחובות.

ד"ר אנטולי מרגוליס: צריך למצוא דרך קלה יותר וזולה יותר לפיתרון העניין הזה.

האורד רייס: בנוגע לשאלה איך המינונים האלה מאושרים בארצות הברית, התשובה היא שהדרישות בארצות הברית שונות מהדרישות באירופה.

האורד רייס: בארצות הברית, הרעיון הוא שהכל מותר, עד שמוצאים שזה מסוכן, ואז ה-FDA נכנס לתמונה; באירופה, הכל אסור עד שמוכיחים שהוא לא מסוכן.

האורד רייס: כל הדברים שניתנים בתוכנית הזו, הם דברים שאפשר לקנות אותם ללא מרשם, רובם בחנויות סופרמרקט.

איוב קרא: אני רוצה לסיים את הדיון כאן.

איוב קרא: אני חושב שלמדנו הרבה היום בישיבה הזאת, וסבור שאנחנו צריכים להיות פתוחים ולא אטומים.

איוב קרא: אני מציע, לסיכום הישיבה, שצוות של משרד הבריאות, משרד הרווחה, שב"ס, הרשות למלחמה בסמים, ונציגות של התוכנית – יתאם פגישת עבודה.

איוב קרא: בנוסף, אני מבקש לתת אישור לבחון את התוכנית לצורך ניסיון בלבד, על קבוצה קטנה של עשרה או עשרים אנשים בתוך שירות בתי הסוהר.

איוב קרא: אם הניסיון יצליח, אולי יידרש הליך יותר גדול, שבוודאי יקבל אישור.

איוב קרא: אבל חבל לעשות את כל הפרוצדורה, אם התוכנית לא תצליח.

איוב קרא: כמובן, שהכל ייעשה בכפוף לחוק.

איוב קרא: כמו כן, אני מבקש שלאחר הניסיון תדווחו לנו על תוצאותיו, ואם יהיה צורך אנחנו נקיים עוד ישיבה בנושא הזה.

איוב קרא: אם התוכנית תיתן מענה, ואנשים יוכלו באמצעותה לצאת מהמצוקה שלהם – אז מבחינתנו, הצלנו נפש בישראל, וזה מה שחשוב.