ועדת הפנים ואיכות הסביבה, כנסת 16, פרוטוקול מספר 80, 2003-10-27 10:30

יורי שטרן: בוקר טוב, אני מתכבד לפתוח את ישיבת הוועדה.

יורי שטרן: אנחנו נדון בשינוי הגבולות של גן לאומי כרמל – אישור תוכניות של הכפר עין חוד ותוספת שטח לגן.

יורי שטרן: הדברים נדונו בישיבה מיוחדת שעשינו בפגרה לפי בקשתם של אנשי רשות הגנים שביקשו לזרז את התהליכים.

יורי שטרן: באותו דיון הוועדה החליטה לא לאשר את זה.

יחזקאל לביא: הייתי מציע שתשמש במינוח שבמסמך של שר הפנים.

יורי שטרן: יש הרי כותרת מדויקת לדיון.

יורי שטרן: היות שזה דיון שני אנשים יודעים בדיוק על מה אנחנו מדברים – ויתור על חלק מאדמות הגן לטובת הכפר ולטובת עוד שני יישובים בסביבה וכן על תוספת שטח.

יורי שטרן: בפעם הקודמת הוועדה לא אישרה את ביטול האכרזה, בגלל שהשאלות ששאלו חברי הוועדה לא קיבלו מענה.

יורי שטרן: השאלות התייחסו לעצם העובדה של שינוי הגבולות, אם זה באמת ויתור על חלק משטחי הגן הלאומי ויהווה תקדים לוויתורים כאלה גם בגנים נוספים, אם מדובר באישור בדיעבד של בנייה בלתי חוקית ואם כן אם זה קץ לתהליך או שזה עוד חוליה בשרשרת הוויתורים הבאים, כי תהיה עוד בנייה בלתי חוקית ושוב פעם יבואו לאשר אותה.

יורי שטרן: היו שאלות בנוגע להתנהגות של הגנים הלאומים וגן לאומי כרמל בגבולות שנושקים לכפרים הדרוזים ואם יש או אין מדיניות אחידה.

יורי שטרן: היות שלחלק מהשאלות האלה לא ניתנה תשובה באותו דיון החלטנו לקיים דיון נוסף והוא אכן מתקיים היום.

יורי שטרן: אני מבקש מחברי הכנסת, במיוחד מחבר הכנסת איוב קרא שצריך ללכת ולנהל את הוועדה שלו, לומר כמה מילים ואז נחזור לשמוע את נציגי הגורמים הרלוונטיים.

איוב קרא: אני חושב שהגיעה השעה שעין חוד והיישובים באזור יקבלו לגיטימציה באזור הזה, כי בעיניי הפארק לא יותר חשוב מבני אדם.

איוב קרא: יחד עם זאת יש לי שתי הסתייגויות בנושא הזה.

איוב קרא: במידה ואני אקבל תשובות שייראו לי יכול להיות שבסופו של דבר אני כן אתמוך בהצעה המקורית.

איוב קרא: השאלה הראשונה שלי: אם כבר היישובים האלה מקבלים לגיטימציה, מדוע לא נלקח בחשבון לסלול את הכביש שמחבר בין דליה, עין חוד וניר עציון לכיוון חוף הכרמל, כדי להביא למצב של התפתחות אמיתית של האזור הזה?

איוב קרא: דבר שני, אם כבר הולכים על התוכנית הזאת, מדוע לא מסכמים גם את התוכנית של דליה-עוספיה?

איוב קרא: אני חושש שזה חלק מהבעיה באזור של דליה-עוספיה, כלומר יקשרו את גריעת הפארק פה לפארק באזור דליה-עוספיה.

איוב קרא: אני מבקש תשובה לשתי שאלות: 1.

איוב קרא: האם בראייה עתידית יש קשר בין התוכנית הזאת לתוכנית של דליה-עוספיה?

איוב קרא: 2.

איוב קרא: מדוע לא מאפשרים לסלול את הדרך הזאת בין דליה-עין חוד וחוף הכרמל?

איוב קרא: אם מישהו יכול לתת לי תשובות נכונות, אני אתמוך בתוכנית הזאת.

יורי שטרן: בישיבה הקודמת חבר הכנסת אפללו דיבר על הבניה הבלתי חוקית בדליה ובעוספיה, שהיא על שטחי הפארק, ועל אי התמודדות של הרשויות עם התופעה של הבנייה הבלתי חוקית.

איוב קרא: שהמדינה תדאג לתוכנית מתאר נכונה ואז אף אחד לא יבנה בצורה לא חוקית.

איוב קרא: חייל לא צריך לחכות שלושים שנה אחרי שחרורו כדי להקים בית.

יחזקאל לביא: חבר הכנסת קרא, זה לא רק בגלל זה.

איוב קרא: זה לא רק בגלל זה, אבל זה בין היתר.

איוב קרא: אם ביישוב כזה שמקיים את כל חובותיו אין תוכנית מתאר, איך אתה רוצה שיחיו?

יורי שטרן: השאלה היא אם העובדה שאין תוכניות מתאר אינה באשמת הכפר.

אדם קולמן: התוכנית הזאת אינה קשורה לדליה ועוספיה.

אדם קולמן: זו תוכנית שחלה במרחבים אחרים.

איוב קרא: האם יש לה השפעה על הצפי בדליה ועוספיה ותוכנית הפארק שם?

יורי שטרן: האם זה שאתם נסוגים במסגרת האכרזה הזאת משטחי הפארק לא ישפיע לכיוון ההפוך בחלקים האחרים של הפארק?

יורי שטרן: האם לא יהיו נוקשים יותר או ינסו להכריז על אדמות נוספות באזורים הדרוזים בגלל שפה יש איזשהו צמצום?

אדם קולמן: בהתאם לתוכנית המתאר המחוזית תמ"מ 6 שנמצאת כרגע בתהליכי הפקדתה, השטח המתוכנן לפארק הנוכחי שאנחנו דנים בו עכשיו, כולל היישובים ימין אורד, ניר עציון ועין חוד, שהם יישובים שמוספים ונגרעים מתוך הפארק, כולל השטחים שנגרעים או מוספים לפארק בתוך התוכנית הזאת, הכל כלול בתוכנית המתאר המחוזית ואין בכך שום השפעה ונגיעה לגבי דליה ועוספיה.

אדם קולמן: לגבי סלילת הדרך – זו סוגיה שאני שומע אותה פה בפעם הראשונה.

אדם קולמן: אכן קיימת שם מטרוקה – מתכונת דומה להרבה מטרוקות שקיימות.

אדם קולמן: מטרוקה היא חלקת דרך שבפועל היא מבוצעת כדרך עפר, אינה ייעול קרקע אלא חלקה.

יורי שטרן: באיזו שפה המילה הזאת?

אדם קולמן: בתורכית.

איוב קרא: זו מילה ערבית.

אדם קולמן: הבסיס הוא חוק המקרקעין התורכי.

אדם קולמן: מדובר בחלקות ששייכות למדינה או שייכות לרשות המקומית והן לא יהיו דרך במשמעות של חוק התכנון והבנייה.

אדם קולמן: לכן אין כל קשר בין דיון על דרך, על צורך בדרך כזאת או אחרת לחיבור לשני הכפרים.

אדם קולמן: ככל שקשור לתוכנית המתאר המחוזית דרך כזאת לא מופיעה ולא נדרשה.

אדם קולמן: יחד עם זאת, אם מישהו ייזום תוכנית לדרך ויימצא את כל ההיבטים התכנונים לנושא הזה, הנושא הזה יובא לדיון.

יורי שטרן: ואז הדרך הזאת תעבור בשטחי הפארק או שזה יהיה כביש עוקף?

אדם קולמן: היום הדרך הזאת היא בתוך הפארק.

אדם קולמן: המטרוקה הזאת היא בתוך הפארק, אבל התוכנית שאנחנו מגישים היום היא בהתאם לחוק התכנון והבנייה.

אדם קולמן: דרך, בהתאם לחוק התכנון והבנייה, היא דרך שצריכה לקבל גיבוי סטטוטורי בתוכנית.

אדם קולמן: כרגע, לא מבחינת התוכנית ולא מבחינה מחוז חיפה, אין שום קשר בין אחד לשני.

יורי שטרן: ואיך זה מבחינת תוכניות המתאר של היישובים הדרוזים – עוספיה ודאלית אל-כרמל?

אדם קולמן: הסוגיה של התכנון של הכפרים הדרוזים היא סוגיה מאוד מורכבת.

אדם קולמן: נאמרים דברים שלדעתי מטעים ושגויים.

אדם קולמן: מבחינת היישובים ושטחי הבינוי האפשריים בתוך תוכניות מאושרות – יש כמות עצומה של שטח לבינוי וזה מאושר בתוכניות מפורטות.

אדם קולמן: מדובר באחוז מאוד גבוה.

איוב קרא: כמה אחוזים?

אדם קולמן: כ-70% של המבנים בתוך השטחים המאושרים לבנייה הם ללא היתרים, כאשר התושבים לא טורחים לקחת היתרים ולא לבקש היתרים, למרות שהם יכולים לעשות את זה.

רומן ברונפמן: זה בדאלית אל-כרמל?

אדם קולמן: גם בדליה וגם בעוספיה.

אדם קולמן: אני מדבר על תוכניות מאושרות.

רומן ברונפמן: אתה לוקח אותנו לוויכוח לא רצוי.

אדם קולמן: לכן אני אומר שזו סוגיה שלמה שאני חושב שכדאי לקיים עליה דיון נפרד, מפני שהדברים שנזרקים לחלל האוויר הם דברים מטעים.

אדם קולמן: ככל שזה קשור אלינו, למשרד הפנים ולמחוז חיפה, מבחינה תכנונית אין שום קשר בין התוכנית הזאת למצב הבנייה בתוך הכפרים הדרוזים.

יורי שטרן: גם בשטחים שהם היום בשטחי הפארק?

אדם קולמן: יש בניה חורגת מגבולות השיפוט וגם בתוך גבולות הפארק.

אדם קולמן: ככל שידוע לי מדובר בכ-50 מבנים ועוד הכשרות קרקע שונות שנעשות בתוך השטחים הללו.

יורי שטרן: פה מאשרים בנייה בלתי חוקית שנעשתה ללא תכנון בכפרים ישראלים.

יורי שטרן: מחר יבואו אנשי דאלית אל-כרמל ועוספיה ויבקשו שגם להם תאשרו את החריגות.

ג'מאל זחאלקה: הוא אמר שהוא מוכן לאשר.

יורי שטרן: את זה הוא לא אמר.

ג'מאל זחאלקה: הוא אמר שהבתים בדליה ובעוספיה בנויים בשטח שהוא מוכן לתת להם אישורים.

יורי שטרן: הוא לא אמר את זה.

יורי שטרן: השאלה המרכזית שהיתה בדיון הקודם היא שאלה של יצירת תקדים, שגורלו של הכפר עין חוד שונה, שזה כפר שלפני עשרות שנים היה אמור לקבל את ההכרה, המעמד וכו'.

יורי שטרן: איך לעשות היום את קו ההפרדה בין אישור רטרואקטיבי של הבנייה הבלתי חוקית, כפי שאתם מבקשים כעת, לבין הבנייה הבלתי חוקית במקומות אחרים בגבולות הפארק?

אדם קולמן: הייתי אומר שלוחות הזמנים וסדר היום שהיה בטיפול הזה בנושא של עין חוד התחיל בשנת 92' דרך המלצת קהת.

אדם קולמן: היו שתי החלטות ממשלה להכיר ביישוב כיישוב בנפרד.

אדם קולמן: הוצאו אישורים של השר לאיכות הסביבה ואישור מועצת גנים לאומיים ושלוש החלטות המועצה הארצית.

אדם קולמן: היו 11 דיונים בוועדה המחוזית, כולל דיונים והתנגדויות.

אדם קולמן: ככל שמערכת התכנון והמערכת הממשלתית עניינה היה לטפל ביישוב נקודתי, כולל מצד אחד תוספת שטחי פארק ומצד שני תוספת ליישובים, גם לניר עציון וגם לימין אורד, שנמצאים היום בתוך הפארק.

אדם קולמן: לכן אני חושב שהשוואה בין סוגיה של בנייה לא חוקית שקיימת היום בדליה ועוספיה לבין עניינים שלדעתי עניינם לא בתחום התוכנית הזאת, אינה נכונה.

רומן ברונפמן: חבר הכנסת קרא מעלה שאלה לגבי סלילת כביש.

רומן ברונפמן: מה ההליך המקובל, ממי צריכה לבוא היוזמה?

אדם קולמן: השטח הזה הוא שטח גלילי והיוזמה יכולה לבוא מטעם הכפרים או מטעם פארק הכרמל או גורמים שונים.

איוב קרא: זה יכול לבוא גם מאיתנו.

רומן ברונפמן: הכנסת לא יכולה ליזום דבר כזה.

רומן ברונפמן: כתושב חיפה שמכיר היטב גם את הפארק וגם את הכפרים הדרוזים וגם את עין חוד, אני חושב שהמשפטים האחרונים של מר קולמן ממצים את ההבדל המהותי של הליך מאוד ארוך, כואב, שעבר את כל האינסטנציות הנכונות והגיע אלינו לא להחלטה תקדימית-הכרזתית, אלא כהליך טכני בלבד.

רומן ברונפמן: לכן אני רוצה להחזיר אותנו למטרת הדיון – אנחנו מתבקשים לאשר את שינוי גבולות הפארק.

רומן ברונפמן: אני חושב שהוועדה צריכה לקחת בחשבון 11 שנות עבודה גם של הממשלה וגם של המתכננים וגם של התושבים, אני כבר לא מדבר על הצד ההומני של הנושא, ולאשר את השינוי במפות הפארק.

רומן ברונפמן: אם חבר הכנסת איוב קרא באמת מעוניין בכביש, ואני מאמין שאם הוא מעלה את זה זה אכן צורך אמיתי, אני מציע שייזום את זה דרך המועצות המקומיות ואנחנו נתמוך במהלך הזה.

רומן ברונפמן: אני מתחייב לתמוך בזה.

פרופ' ערן פייטלסטון: מועצת גנים לאומיים ושמורות טבע היא הגוף שאחראי על פי חוק גנים לאומים ושמורות טבע על נושא האכרזות והפשרה מאכרזות.

פרופ' ערן פייטלסטון: זו מועצה ציבורית שיש בה נציגים למשרדי הממשלה השונים, למועצות אזוריות, למועצות מקומיות, אנשי ציבור ואנשי אקדמיה הממונים על פי חוק בידי השרה לאיכות הסביבה ושר הפנים.

פרופ' ערן פייטלסטון: המועצה הזאת דנה בתוכנית הזאת שנדונה פה כבר פעמיים.

פרופ' ערן פייטלסטון: המועצה הזאת היא זו שמעצבת את המדיניות בנושאים של אכרזות.

פרופ' ערן פייטלסטון: הקו שמנחה אותנו לכל אורך הדרך הוא קו שבא לתת מצד אחד מענה לשמירת הטבע ולאינטרסים של הדורות הבאים, בד בבד עם מתן מענה ליישובים ולצרכים של הדור הנוכחי.

פרופ' ערן פייטלסטון: מנסים להפוך את הדיונים ממשחק סכום אפס, כלומר משחק שבו מה שאחד מרוויח השני מפסיד, למשחקים שהם סכום חיובי, קרי שכולם מרוויחים.

פרופ' ערן פייטלסטון: זה הקו שמנחה אותנו בדיונים שלנו.

פרופ' ערן פייטלסטון: השאלה היא איך לעשות את הדבר הזה.

פרופ' ערן פייטלסטון: הדרך שבה אנחנו עושים את זה ושאנחנו מנסים זה לחבר מצד אחד הרחבות של שמורות טבע וגנים לאומיים יחד עם הפשרות.

פרופ' ערן פייטלסטון: בהפשרות אנחנו מנסים לראות תמיד את הראייה ארוכת הטווח, כלומר אנחנו מנסים למנוע את המצב שבו ייבנה בית-בית, דונם-דונם.

פרופ' ערן פייטלסטון: את זה אנחנו מנסים למנוע.

פרופ' ערן פייטלסטון: הדרך שבה אנחנו עושים את זה זה על ידי שאיפה להסדרות ארוכות טווח, בראייה אסטרטגית, בתוכניות ובהסכמות רחבות.

פרופ' ערן פייטלסטון: התוכנית הזאת היא דוגמה חיובית.

פרופ' ערן פייטלסטון: מצד אחד היא מגדילה את שמורת הטבע בכ-6,000 דונם.

פרופ' ערן פייטלסטון: בו זמנית היא גורעת מהגן הלאומי שטחים עבור ימין אורד, ניר עציון ועין חוד.

פרופ' ערן פייטלסטון: כאשר בא הנושא של עין חוד עלתה השאלה אם צריך לגרוע שטח קטן יותר או גדול יותר.

פרופ' ערן פייטלסטון: אנחנו אמרנו לגרוע שטח גדול יותר, זה כדי שלא יבואו בעוד שנה או שנתיים ויאמרו שצריך עוד איזה דונם פה דונם שם.

פרופ' ערן פייטלסטון: רצינו לתת ליישוב אפשרות לחיות לטווח של שנות דור או יותר ויוכל להתפתח בשטח שנגרע ולא יצטרך להשתפשף עם שמורת הטבע וגן לאומי.

פרופ' ערן פייטלסטון: זה מתוך תפיסה שאנחנו רוצים ליצור יחסי שכנות טובה בין הגן הלאומי לבין השכנים שלו ולא יחסי ניגוד כפי שהיו בעבר.

פרופ' ערן פייטלסטון: אותו קו מנחה אותנו בדליה ועוספיה.

פרופ' ערן פייטלסטון: היתה יוזמה בראשות שאול אמיר מהטכניון.

פרופ' ערן פייטלסטון: התוכנית הזאת הסתכלה בראייה ארוכת טווח על דליה, עוספיה והגן הלאומי, זיהתה איזה אזורים הם רגישים יותר ורגישים פחות.

פרופ' ערן פייטלסטון: זה נדון בפני מועצת גנים לאומיים ושמורות טבע ואימצנו אותה כקו מנחה – היא לא תוכנית פורמלית, היא לא תוכנית סטטוטורית, אבל היא קו מנחה.

פרופ' ערן פייטלסטון: כשבאים אלינו עכשיו דברים מדליה ועוספיה אנחנו מסתכלים עליהם ביחס לאותה תוכנית – תוכנית צל – ולומר אם זה פוגע או לא, אם זה מתאים או לא מתאים.

פרופ' ערן פייטלסטון: אותו הדבר היה לאחרונה במטה יהודה.

פרופ' ערן פייטלסטון: לפני שנתיים באה אלינו התכנית של כיסלון.

פרופ' ערן פייטלסטון: דחינו אותה בגלל שבאה אלינו תוכנית נקודתית ורצו 100 דונם.

פרופ' ערן פייטלסטון: שלחנו אותם חזרה לבוא עם מערכת הסכמות כוללת בין קק"ל והמועצה המקומית, גם על ההרחבות וגם על הגריעות.

פרופ' ערן פייטלסטון: הם באו אלינו לפני כחודשיים ומאז בכל ישיבה אנחנו עושים גם הרחבות וגם גריעות.

פרופ' ערן פייטלסטון: בישיבה האחרונה אושרה התוכנית של כיסלון יחד עם הרחבות של גן לאומי.

פרופ' ערן פייטלסטון: זה קו שמנחה אותנו לכל אורך הדרך.

פרופ' ערן פייטלסטון: זה נכון בעין חוד, זה נכון בדליה, זה נכון במטה יהודה, זה נכון בכל אזור אחר.

פרופ' ערן פייטלסטון: אנחנו דוחפים לכיוונים האלה.

פרופ' ערן פייטלסטון: לא בכל מקום זה קל.

פרופ' ערן פייטלסטון: אנחנו דוחפים להגיע להסדרה כזאת בחורפיש, בבית ג'אן וכן הלאה.

פרופ' ערן פייטלסטון: זה הקו שמנחה גם בעין חוד ולכן אני חושב שבנושא הזה זה נותן מענה טוב גם לעין חוד וגם ליישובים האחרים וגם יוצר בסיס לשכנות טובה, גם כאשר שוקלים את המצב של הגן הלאומי ושמורת הטבע.

פרופ' ערן פייטלסטון: לכן אני חושב שעצירת התוכנית הזאת פוגעת בכולם – זה יפגע גם ביהודים, גם בערבים, גם בשמורת הטבע.

פרופ' ערן פייטלסטון: לכן אני חושב שראוי לאשר את האכרזה הזאת.

איוב קרא: אני מציע לאשר את התוכנית בראייה שחשוב לסיים את ההליך הזה.

איוב קרא: אני מכיר את הכפר עין חוד ואני יודע כמה שנים הוא סובל בגלל הדבר הזה.

איוב קרא: אני חושב שלא צריך לתקוע אותו בגלל דבר שגם כך מקופח, שכן אנחנו מקופחים במקום אחר.

איוב קרא: בד בבד אתם צריכים לנסח משהו שישליך על זירוז פתרון הבעיות שיש בדליה ועוספיה.

אריה שמחוני: התפלאתי מאוד שהייתי צריך להגיע הנה לאחר שבפעם הקודמת הנושא הזה נדחה מסיבות שעד היום אני לא מכיר אותן.

אריה שמחוני: אני מכיר דבר אחד: מאז שאני ראש מועצה, מ-1990 ועד היום, בנושא של הפשרת שטחים אנחנו הולכים כל פעם צעד וחוזרים שני צעדים אחורה.

אריה שמחוני: הנושא הזה התחיל עם ניר עציון וימין אורד, כאשר אנחנו לא יכולים להגיע להרחבות לא באזור של הנופש ולא באזור המגורים, כי כולם שם בטעות.

אריה שמחוני: בזמנו מישהו שפך הרבה צבע ירוק על הגבולות של ניר עציון והכניס את זה לפארק הלאומי.

אריה שמחוני: לוקח הרבה שנים למחוק את הצבע הירוק הזה שמישהו פעם שפך במתכוון או לא במתכוון.

אריה שמחוני: לגבי עין חוד – בנושא הזה אנחנו לא יודעים איפה הסוף.

אריה שמחוני: הממשלה שלחה לי ב-1996 צ'ק של 5 מיליון שקל כדי להתחיל כביש.

אריה שמחוני: זו היתה הפעם הראשונה שכל חברי המועצה הסתכלו עליי בתדהמה – לקחתי את הצ'ק, החזרתי אותו למעטפה ואמרתי שאני לא מוכן לקבל מתנות.

אריה שמחוני: את הכביש הזה צריך לתכנן, הכביש הזה שווה לכל הפחות 20 מיליון.

אריה שמחוני: לכן קחו את הצ'ק בחזרה ותעשו מה שצריך.

יורי שטרן: אני מבקש להקליט את הנאום הזה במלואו.

יורי שטרן: כל פעם שיבואו ראשי הרשויות וידברו על איך צריך להתנהג וכו', אני אתן אותך כדוגמה.

אריה שמחוני: לא כל ראשי הרשויות מחזירים כסף.

אריה שמחוני: כל מה שאני מבקש פה הוא שתגמרו את המסע הארוך הזה, שאף אחד לא יודע למה הוא כל כך ארוך.

אריה שמחוני: נדמה לי שהוא כל כך ארוך כי לא היה מישהו עם דגל שיוביל אותו את כל המסע הזה.

אריה שמחוני: יחד עם זה, בזה שאנחנו צירפנו עכשיו עוד 6,000 דונם, שהיו שטחי אש, לרשות שמורות הטבע, אנחנו נגרום לזה שנמנע גם שריפות.

אריה שמחוני: כך יהיה עוד "בעל בית" אחד שישמור על עוד 6,000 דונם, כי זאת המכה הכי קשה אצלנו.

אריה שמחוני: לכן אני מבקש שתאשרו את התוכנית של הרחבה וגריעה בשטח פארק הכרמל.

אריה שמחוני: אני אומר לכם תודה רבה שהמסע הולך ונגמר.

ג'מאל זחאלקה: נושא עין חוד הוא טרגדיה שנמשכת עשרות שנים.

ג'מאל זחאלקה: כאן יש פיצוי קטן לטרגדיה שעברו הכפר הזה ותושביו.

ג'מאל זחאלקה: זה לא נופל בקטיגוריה של בנייה בלתי חוקית כפי שניסו לומר כאן.

ג'מאל זחאלקה: כל מקום בו היו מתיישבים תושבי עין חוד היה בלתי חוקי.

ג'מאל זחאלקה: פה מבקשים להסדיר עניין בסוג של הסדר שמאפשר לאנשים לחיות.

ג'מאל זחאלקה: צריך לבחון אם המצב אחרי אישור התוכנית יהיה יותר טוב או פחות טוב.

ג'מאל זחאלקה: מכל נקודת מבט, איך שלא נסתכל על זה, המצב יהיה יותר טוב מהמצב הקיים היום.

ג'מאל זחאלקה: יש לי מה לומר לגבי דליה ועוספיה ואפילו היום דיברתי עם אנשים שם, כדי לוודא שאחד לא בא על חשבון השני.

ג'מאל זחאלקה: הם מעונינים לדון בעניינם, אבל בעוד זמן.

ג'מאל זחאלקה: לכן, כשהם יבואו לכאן אני מציע שנדון גם בעניינם.

יצחק הרצוג: מר אבו-אלהג'ה, אחרי האישור הזה אנחנו יכולים לרשום בפרוטוקול שלא תהיה חריגה מהגבולות שנקבעו לכם?

מוחמד אבו-אלהג'ה: לא היתה אף פעם חריגה.

מוחמד אבו-אלהג'ה: אני מנהל את העניין הזה כבר משנת 1978.

מוחמד אבו-אלהג'ה: רוב היושבים כאן היו ילדים כשאני התחלתי לטפל בבעיה הזאת.

מוחמד אבו-אלהג'ה: הגיע הזמן לשים לה קץ.

מוחמד אבו-אלהג'ה: אני מופתע לשמוע – סליחה שאני אומר את זה – את הקשקושים שנאמרו פה, שקושרים את תוכנית עין חוד במה שקורה בג'ת ובפארק X ופארק Y. מה זה שייך?

מוחמד אבו-אלהג'ה: אנחנו קיימים עוד לפני התוכנית של הפארק הלאומי, אנחנו קיימים מקום המדינה, המדינה שמה אותנו שם, המדינה גירשה אותנו מהבתים הקודמים ואנחנו לא מבקשים אותם ולא רוצים אותם.

מוחמד אבו-אלהג'ה: אנחנו רוצים להיות אזרחים במדינה הזאת.

מוחמד אבו-אלהג'ה: כבר אמרתי את המשפטים האלה בוועדת הפנים הזאת לפחות שבע פעמים בחיים שלי.

מוחמד אבו-אלהג'ה: אני מבקש מכם לסגור סוף סוף את העניין הזה.

מוחמד אבו-אלהג'ה: אם האדריכלים והמתכננים תכננו חריגות, יהיו חריגות.

מוחמד אבו-אלהג'ה: אם לא תוכננו חריגות, לא יהיו חריגות.

מוחמד אבו-אלהג'ה: אנחנו יישוב קטן, בסופו של דבר נהיה במועצה האזורית חוף הכרמל, אנחנו נשמור על הפארק ועל התכנון והבנייה.

מוחמד אבו-אלהג'ה: אנחנו רוצים להיות אחד מיישובי המועצה, שווים לכל דבר ועניין.

מוחמד אבו-אלהג'ה: אני מודה לכם.

יצחק הרצוג: אנחנו מאחלים לכם בהצלחה.

יצחק הרצוג: אנחנו חושבים שזה צעד מבורך.

יצחק הרצוג: אנחנו נמתין מספר דקות עד שחבר הכנסת יורי שטרן יגיע.

יצחק הרצוג: ההצבעה תתקיים ב-11:15.

יצחק הרצוג: (הפסקה)

יורי שטרן: אם אין אף מתנגד, אני מעלה את התקנה הזאת להצבעה – ביטול האכרזה על שטחים המהווים חלק מגן לאומי כרמל לפי תוכנית מספר חכ/294.

יצחק הרצוג: והתוספת של 6,000 דונם כמפורט.

מרים פרנקל-שור: זה על פי מכתב שר הפנים מה-1 ביוני 2003.

יורי שטרן: מדובר בהסדרה ושינוי גבולות פארק הכרמל.

יורי שטרן: מי בעד הבקשה?

יורי שטרן: בעד – 6 נגד – אין הוועדה מאשרת את ביטול האכרזה על שטחים המהווים חלק מגן לאומי הכרמל לפי תכנית מס' חכ/294.

יורי שטרן: אני מודה לכולם, הישיבה נעולה.

יורי שטרן: - - - - -