ועדת הפנים ואיכות הסביבה, כנסת 16, פרוטוקול מספר 40, 2003-07-01 10:00

יורי שטרן: בוקר טוב, אנחנו נתחיל ואני מקווה ששר הפנים, שממונה על ביצוע תכנית ההבראה של הממשלה, יצטרף אלינו בהקדם.

יורי שטרן: היתה החלטה מיוחדת שראש הממשלה יטפל בשלוש ערים במדינת ישראל שיש להן בעיות קשות, ולוד ביניהן.

יורי שטרן: אני זימנתי את הישיבה הזאת כתוצאה מפניות רבות מאוד של תושבי העיר.

יורי שטרן: יצא לי גם בכנסות הקודמות להשתתף ואף ליזום לא מעט ישיבות שהיו קשורות להיבטים אלה או אחרים של העיר לוד, במיוחד לבנייה הבלתי החוקית ולנושא הפשיעה.

יורי שטרן: אנחנו חברי הכנסת רואים את בעיות העיר לוד כבעלות חשיבות לאומית גדלה מאוד.

יורי שטרן: כל עיר היא חשובה, אין ספק, וכל עיר מן הראוי שתהיה טובה יותר.

יורי שטרן: אנחנו חייבים לדאוג לכל עיר ולכל ישוב אבל צריכים לדאוג במיוחד לעיר לוד, שנמצאת במרכז הארץ, עיר שיש לה חשיבות אסטרטגית גדולה.

יורי שטרן: היא בסך הכול כמעט שולטת על שדה התעופה הלאומי.

יורי שטרן: אנחנו נבדוק גם את הקטע הזה מבחינת ארנונה אבל גיאוגרפית זה נכון.

יורי שטרן: לוד היא עיר חשובה גם כי היא עיר מעורבת וצריך שתהיה דוגמה לדו-קיום ולא דוגמה להרס המרקם של דו-קיום.

יורי שטרן: זאת עיר שקלטה הרבה מאוד עולים חדשים ולהערכתי מאבדת אותם במהירות.

יורי שטרן: זאת עיר שיש לה את כל הנתונים להיות באמת עיר משגשגת, והיא נמצאת שנים רבות בצרות צרורות.

יורי שטרן: הייתי מבקש מהמשתתפים, קודם כול ראש העיר מר בני רגב, ואנחנו מברכים אותו, גזבר העירייה מר ציון הדר, שאנחנו פעם היינו מזכירים במקביל של שני ישובים, הוא בתקוע ואני בעין-דוד, חברי מועצת העיר, נציגי המשטרה ונציגי משרדי הממשלה – אני מציע שאנחנו נתרכז בשלוש סוגיות.

יורי שטרן: האחת היא כמובן סוגיית המימון, הגירעון הגדול ואיך הממשלה והעירייה מתמודדות עם זה; השנייה היא סוגיית הבנייה הבלתי חוקית, שמעיקה מאוד על תושבי העיר והפכה לדבר, לא שמעמיד בסימן שאלה את יסודות החוק והסדר אלא כבר אין סימן שאלה, זה דבר פרוע; והשלישית היא סוגיית הפשיעה, שהיא מכת העיר, ואני לא אתבייש להתייחס גם להיבט הלאומי.

יורי שטרן: דיברתי הבוקר עם אחד מחבריי שהיה מסורב עלייה ידוע בברית-המועצות, אדם פטריוטי מאוד ופעיל מאוד.

יורי שטרן: הוא אמר לי, להבדיל, שבתקופה הנאצית היה המושג "יודן-ריין" או "יודן-פריי", שטח פנוי מיהודים.

יורי שטרן: היום בעיר לוד לטענתו יש אזורים שלמים שיהודי לא נכנס אליהם, שהמשטרה לא נכנסת אליהם והתושבים בסביבה הקרובה לאזורים האלה עוזבת אותם.

יורי שטרן: שורפים חנויות, שורפים מכוניות, אנשים סוגרים את העסקים שלהם ומעבירים אותם לשכונות אחרות או בכלל עוזבים את העיר.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: מה הקשר ליהודים ולא-יהודים?

עבד-אלמאלכ דהאמשה: אתה מדבר על שריפת מכוניות, על פשע, על כך שהמשטרה לא נכנסת ואף אחד לא נכנס.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: מה הקשר בין העניין הזה לבין העניין של יהודים ולא-יהודים?

עבד-אלמאלכ דהאמשה: אתה מכניס את זה עכשיו להיבט לאומי.

יורי שטרן: עדיין אני בזכות הדיבור.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: בוודאי שאתה בזכות הדיבור, ואני בזכות ההתנגדות.

יורי שטרן: עד שלא אתן לך את זכות הדיבור אני מבקש לא להפריע.

יורי שטרן: יש היבט לאומי למצב הזה, שלא חייב להיות כזה.

יורי שטרן: אמרתי מראש שהעיר יכולה להיות גם דוגמה לדו-קיום.

יורי שטרן: אני בטוח שלא כל האוכלוסייה הערבית מעורבת בפשיעה או בהפרות הסדר.

יורי שטרן: אבל בגלל שהשלטון מתנהג באוזלת-יד אז היד העליונה היא למי שנוקט בשיטות כאלה.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: יש דו-קיום גם בפשע וגם לא בפשע.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: יש דו-קים בשני הכיוונים.

יורי שטרן: חבר הכנסת דהאמשה, אתה תדבר כאשר תקבל רשות דיבור ולא לפני כן.

מוחמד ברכה: דו-הקיום היחיד שם הוא בין פושעים.

יורי שטרן: הדיווחים שאני מקבל מראים על תמונה קשה מאוד.

יורי שטרן: אני יודעת שהעירייה מנסה להתמודד עם זה.

יורי שטרן: עברו על העיר כמה אירועים בקטע המינהלי, וגם מותו בטרם עת של ראש העיר הנבחר, מר מקסים לוי ז"ל.

יורי שטרן: הייתי בהלווייתו וראיתי איך תושבי העיר הגיעו בהמוניהם, אני חושב שכל העיר היתה שם.

יורי שטרן: הייתי רוצה שנתרכז בסוגיות הקשות, לא נסתיר אותן, ונראה איך אנחנו מתמודדים ואיך ממשלת ישראל, שחובה עליה לפתור את הבעיות האלה – זה לא בעיות שהעיר לבד יכולה לפתור אותן – עוזרת לעיר לעשות את זה.

יורי שטרן: אני קצת אחרוג ממנהגי הקבוע בוועדה ואבקש מחברי הכנסת להגיד את דבריהם לפני נציגי העיר.

יצחק הרצוג: יצא לי ללוות את העיר גם בהקשר לרשות למלחמה בסמים.

יצחק הרצוג: אני תמכתי מאוד ברעיון שלוד תהפוך לישוב מיוחד, יחד עם עוד שלושה ישובים, לטיפול מיוחד של משרד ראש הממשלה.

יצחק הרצוג: דא עקא שלדעתי מעבר למילים, באופן מעשי יש הרבה מאוד בעיות ביישום בפועל של התכנית.

יצחק הרצוג: אנחנו נשמע על כך.

יצחק הרצוג: אחד הדברים, אדוני היושב-ראש, שאני חושב שאנחנו יכולים להוביל, ואני חושב שבקונצנזוס – חבל שהשר לא נמצא פה אבל אני מבין שהוא יגיע ואז אפשר יהיה להציג את זה בפניו – בשש השנים האחרונות התחלפה המנהיגות בעיר שש פעמים, כלומר היו שישה ראשי עיר, כאשר דווקא הוועדה הקרואה הותירה אחריה שוד ושבר, מגירעון של 80 מיליון שקל לגירעון של 160 מיליון שקל.

יצחק הרצוג: מועצת העיר נבחרה לפני שנה וראש העיר נבחר לפני כ-4-5 חודשים, והנה אנחנו נכנסים שוב לבחירות באוקטובר.

יצחק הרצוג: זה נראה לי אבסורד טוטלי כי זה פשוט יערער כל בסיס של יציבות בהובלת העיר.

יצחק הרצוג: לכן אני חושב שאפשר לשאול את השר, ממילא אין בחירות למועצת העיר, מדוע יש צורך לקיים בחירות לראשות העיר?

יצחק הרצוג: או לפחות לתחום את כהונת ראש העיר הקיים ב-3-4 שנים כמקובל ולא להביא שוב אי-ודאות מוחלט ועימות שהוא רגיש מאוד בעיר בתקופה הזאת.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: בנושאים רגישים, וגם לא בנושאים רגישים, אם נכניס את הבעיה הלאומית גם כשהיא איננה ייצאו מזה רק ויכוחים והתנצחויות.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: יש פה עיר שהיא יקרה לכולנו.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: אני מכיר אותה, הייתי שם פעמים רבות, וגם ביקרתי בעירייה ואצל ראש העיר הקודם, וגם ראש העיר המנוח היה חבר של כולנו.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: צריך לפתור את הבעיות.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: נכון שחלק מהבעיות האלה הן בעיות של תושבי לוד הערבים אבל לבוא ולהציג את זה כאילו הפשיעה היא של ערבים, והבנייה הבלתי חוקית, שהיא גם בעיה, כאילו זה כל הבעיה?

עבד-אלמאלכ דהאמשה: זה לא נכון.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: בואו נתמודד עם הבעיה כפי שהיא.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: יש בלוד פשע ויש בלוד בנייה בלתי חוקית ויש בלוד מחסור ויש בלוד המון בעיות פנימיות.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: כולנו חייבים לשתף פעולה בכדי לפתור את זה ולגשת לעניין הזה ככל עניין עירוני רגיל.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: בואו ננטרל את המתח הלאומי.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: אתה יודע מה, אין לנו מה להתבייש בצד הלאומי של העניין, להיפך, זה יראה שיש שם גם מדיניות מכוונת, ואולי גם גזענות והתנכרות לזכויות.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: אם כך נתחיל, לא נצא מזה.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: אני מציע שהגישה תהיה עניינית – עיר ועירייה שיש בהן בעיות.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: בעניין הזה כולנו ניתן יד.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: אני נוטה להסכים להצעה של חבר הכנסת הרצוג, אם זאת אכן תהיה ההצעה, לא לטלטל את העירייה ואת העיר כולה בבחירות נוספות.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: היו מספיק חילופי שלטון שם, מספיק חילופי ראשי עיר.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: אם זה יכול לתרום ליציבות אז שלא תהיינה בחירות באוקטובר.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: זה תלוי גם בפרנסי העיר עצמם.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: אין לי בעניין הזה דיעה אלא באופן אובייקטיבי, אם זה יכול לתרום אני בעד.

מוחמד ברכה: בוקר טוב לכולם, אני רוצה לקדם בברכה את ראש העיר ואת פרנסי העיר שנמצאים כאן.

מוחמד ברכה: אני חושב שהדיון הזה הוא דיון חשוב ויכול להיות דיון מדגמי לכל מיני ישובים וערים מוכי-גורל.

מוחמד ברכה: אין ספק שהעיר לוד יכולה, כפי שאמר היושב-ראש בתחילת דבריו, לשמש, מחד, מוקד לקירוב ולדו-קיום או מאידך, כר להעמקת הניכור בין יהודים וערבים ובין חלקים שונים באוכלוסייה.

מוחמד ברכה: אני מניח שסביב השולחן הזה אין אף אחד שרוצה את האפשרות השנייה.

מוחמד ברכה: אני מניח שכולם רוצים שבעיר לוד, ובכל ישוב במדינת ישראל, ובכל מדינת ישראל יהיה דו-קיום בין יהודים לערבים.

מוחמד ברכה: אבל הדברים האלה, אדוני יושב-ראש הוועדה, הם לא נושא ליכולות ולתקוות ולמשאלות-לב.

מוחמד ברכה: אלה דברים שצריך לממש אותם על-ידי מדיניות.

מוחמד ברכה: אני אתן דוגמה שדווקא לא קשורה ליהודים וערבים אבל היא בהחלט קשורה לעיר לוד.

מוחמד ברכה: אני לא יודע כמה מבין תושבי העיר לוד התלהבו כאשר היתה שם ועדה קרואה.

מוחמד ברכה: ועדה קרואה ממונה על-ידי משרד הפנים כדי להציל מצב שהולך ומידרדר.

מוחמד ברכה: צריך להשוות את מצב העיר לוד לפני שהוועדה הקרואה התחילה את עבודתה ואחרי שהוועדה הקרואה סיימה את עבודתה.

מוחמד ברכה: התוצאה היתה הכפלת הגירעון והאסון.

מוחמד ברכה: אז מי נושא באחריות?

מוחמד ברכה: מר בני רגב, או מר מקסים לוי המנוח, או ראש העיר שיבוא, אני לא יודע מי?

מוחמד ברכה: זה פשוט הממשלה, משרד הפנים.

מוחמד ברכה: משרד הפנים צריך לקחת אחריות על צעדים שהוא עשה כדי להציל את העיר כאשר הוא השקיע אותה דווקא עמוק-עמוק בתוך הביצה הטובענית הזאת.

מוחמד ברכה: אני חושב שוועדת הפנים צריכה להתייצב פה כאיש אחד, שלפחות הפרק הזה, שאין מחלוקת מי אחראי על ההידרדרות, ייסגר על-ידי הממשלה עצמה, על-ידי משרד הפנים עצמו.

מוחמד ברכה: בנושא יהודים-ערבים: זה לא נושא של משאלות-לב.

מוחמד ברכה: אני מעריך מאוד את מה שעושה חבר הכנסת הרצוג בנושא המלחמה בסמים, כולל בעיר לוד ובמקומות אחרים.

מוחמד ברכה: אבל יש סוגים של עבירות שצריך להסתכל עליהן בראייה אחרת.

מוחמד ברכה: צריכת סמים היא לא בניית בית בלתי חוקי.

מוחמד ברכה: צריכת סמים היא דבר שצריך לעקור מן השורש; בניית בתים היא צורך אנושי קיומי של תושבים.

יורי שטרן: חבר הכנסת ברכה, אתה מצדיק את הבנייה הבלתי חוקית?

מוחמד ברכה: אני אומר שהטיפול בעבירה האחת לא צריך להיות דומה לטיפול בעבירה האחרת.

מוחמד ברכה: אני רוצה להקדים ולומר שלא יעלה על דעתי, לא היום, לא אתמול ולא מחר להצדיק בנייה על מקומות המיועדים לצרכי ציבור.

מוחמד ברכה: זה דבר שפשוט לא בא בחשבון.

מוחמד ברכה: אבל הטיפול בבנייה הבלתי חוקית הוא לא רק בענישה אלא ביצירת אלטרנטיבות, חלופות.

מוחמד ברכה: אנשים צריכים להתקיים.

מוחמד ברכה: אפשר לכפות על אנשים לא לצרוך סמים, אפילו להעניש אותם ולהכניס אותם לבית הכלא אבל אי אפשר לכפות על אנשים שלא תהיה להם קורת-גג.

מוחמד ברכה: המשטרה אכן אמורה לעשות את עבודתה ולבצע צווים של בית-המשפט אבל פרנסי העיר, משרד השיכון, הממשלה צריכה לתת פתרונות קיומיים לתושבים.

מוחמד ברכה: כאן אני מגיע לנקודת החיכוך אתך, אדוני היושב-ראש.

מוחמד ברכה: בין האלטרנטיבה לבנות בית ללא רישיון או שלא תהיה לך קורת-גג, אני בטוח שאנשים נוטים לבנות בית ללא רישיון, מה אפשר לעשות.

מוחמד ברכה: קורת-גג זה לא מותרות.

מוחמד ברכה: אדוני ראש העיר, אני יודע שאתה בזמן האחרון מגלה פעלתנות-יתר בכל הנוגע להריסת בתים.

מוחמד ברכה: אני חושב שזה לא הוגן.

מוחמד ברכה: כל עוד אין לך תכנית שלמה לפתור את בעיית המגורים של כלל התושבים בעיר שלך, כולל ובעיקר האנשים שצריכים פתרון, והם התושבים הערביים, אני חושב שלא צריך ללכת רק למדיניות של הריסה וענישה.

מוחמד ברכה: צריך משהו משולב שיביא פתרונות דיור וגם יפתור את הבעיה של הבנייה הבלתי חוקית.

חמי דורון: בנושא הבנייה הבלתי חוקית, כמי ששירת 10 שנים בוועדת תכנון ובנייה אני חושב שחבר הכנסת ברכה פשוט טועה טעות מרה.

חמי דורון: כאשר אדם בונה בית בלי רישיון הוא עושה את זה כי זה נוח לו, כי זה זמין לו, כי זה מהיר לו, כי הוא לא צריך לשלם היטלים ומסים.

חמי דורון: היום על בניית בית אתה צריך לשלם היטל פיתוח.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: זה לא המצב בלוד.

חמי דורון: זה בדיוק המצב.

מוחמד ברכה: בואו נצא מנקודת בסיס משותפת, נסכים כולנו שאנחנו לא רוצים לראות בנייה בלתי חוקית.

מוחמד ברכה: אפשר לצאת מהבסיס הזה?

חמי דורון: בראשון-לציון נלחמתי על הריסת בתים ונלחמתי שיהרסו כל בנייה בלתי חוקית, וזה לא קשור לערבים או ליהודים.

חמי דורון: צריך להוריד כל בנייה בלתי חוקית.

מוחמד ברכה: בראשון-לציון יש פתרונות, יש דיור ציבורי.

יורי שטרן: חבר הכנסת דורון, תדבר אלינו.

יורי שטרן: אל תעשו פה דו-שיח.

חמי דורון: בנושא בנייה בלתי חוקית אסור להתפשר.

חמי דורון: תפקיד הרשות המקומית לקדם תכניות במסגרת השטח המוניציפלי.

חמי דורון: בשביל זה יש ועדת בניין עיר שבראשה עומד ראש העירייה, שהוא צריך להתוות את הכיוונים.

חמי דורון: וזה לא משנה אם יש ועדת-משנה שבראשה עומד מישהו אחר.

חמי דורון: בסופו של דבר מי שאחראי על ועדת בניין עיר זה ראש העירייה ועל כן הוא זה שצריך לקדם את תכניות הבנייה.

חמי דורון: אני מקווה שאתה אכן מקדם תכניות בניין עיר כדי לפתור את מצוקות הדיור, ואני כבר לא מדבר על בעיות של עסקים.

חמי דורון: הסתכלתי על החוברת שנתתם לנו.

חמי דורון: החוברת הזאת לא נותנת הרבה.

חמי דורון: יש בה בעיקר כותרות.

חמי דורון: זה לא חוברת שנותנת עובדות, דברים שיש בהם בשר, שאפשר ללמוד מהם משהו.

חמי דורון: אני רק לא מבין איך מגיעים לגירעון מצטבר של 200 מיליון שקל, בכל הכבוד.

יצחק הרצוג: ברור לך שלא מר בני רגב אחראי על זה.

חמי דורון: הבנתי שהגירעון המצטבר עמד על 80 מיליון שקל כאשר מונתה הוועדה הקרואה והגירעון עלה ל-160 מיליון שקל.

חמי דורון: כלומר זה עלה בעוד 80 מיליון שקל.

חמי דורון: היום אנחנו מדברים על גירעון של 205 מיליון שקל, כלומר נוספו עוד 50 מיליון שקל לגירעון.

חמי דורון: בכמה זמן נעשה הגירעון הנוסף הזה של 50 מיליון שקל?

בני רגב: אפשר בחודש אחד לעשות גירעון של 50 מיליון שקל.

יצחק הרצוג: זה מאז הוועדה הקרואה.

חמי דורון: אני מתייחס למה שכתוב כאן.

חמי דורון: תכנית הבראה בעירייה – כל זמן שאני לא רואה את התקציב האמיתי כמו שהוא, על כל הסעיפים שלו, אני לא יכול להתייחס לדבר כזה כמו תכנית הבראה כי זה באמת כותרות.

חמי דורון: תכנית הבראה מעצם טבעה היא תכנית קשה וכואבת.

חמי דורון: הדבר הראשון שצריך לקצץ בו תמיד זה כוח-אדם כי זה המקום שיש בו הכי הרבה בזבוז, בייחוד ברשויות המקומיות, וזה לפני שמקצצים בפעולות רווחה ובפעולות חינוך, שממילא מרב הפעולות האלה מתוקצבות על-ידי משרדי הממשלה בתשלומי העברה.

חמי דורון: לפיכך הדבר הראשון שצריך לעשות כדי להבריא את העיר הוא לקצץ בכוח-האדם.

חמי דורון: הבעיה הידועה של הפשיעה בלוד – ואני כאיש ביטוח מכיר את זה מצוין, לקוחותיי סבלו הרבה מהנושא הזה – זו בעיה שצריך לפתור אותה בדרך אחרת.

חמי דורון: פה צריכים להיכנס המשרד לביטחון פנים ומשרד החינוך.

חמי דורון: אלה דברים שצריך לעשות בשני ראשים, האחד חינוך והשני מניעה, והמניעה צריכה לבוא מפעולות המשטרה.

מוחמד ברכה: למה לא הגעת לאותן מסקנות בנושא הבנייה?

מוחמד ברכה: צריך תכנית אלטרנטיבית ובמקביל ללחום בבנייה הבלתי חוקית.

יורי שטרן: הוא אמר את זה.

יורי שטרן: חבר הכנסת ברכה, שאלתי במשטרה האם באמת המשפחות שבונות בתים בבנייה בלתי חוקית הן משפחות מצוקה שאין להן פתרון דיור ואז הן יוצאות לשטח, או שאלו משפחות של עבריינים או בעידוד עבריינים שעושות את זה כשיטה.

יורי שטרן: התברר שזה לא ביטוי למצוקה.

יורי שטרן: אפרופו, אני מקבל את גישתך באופן עקבי, שאי אפשר לדרוש מאנשים לא לבנות אם אתה לא מציע להם אלטרנטיבה.

יורי שטרן: אבל עבריינות היא עבריינות.

מוחמד ברכה: אנחנו מתקדמים בכיוון הנכון, מה שאמרת הוא טוב.

מוחמד ברכה: אני מתנצל בפני אנשי לוד, אני צריך לצאת אבל היות וחברי לסיעה הגיע הוא ייצג אותי.

עסאם מח'ול: אני לא רוצה לחזור על דברים שנאמרו.

עסאם מח'ול: אני חושב שנושא לוד עמד על השולחן הזה פעם אחר פעם וכולנו מודעים לבעיות בעיר לוד.

עסאם מח'ול: אולי אנחנו לא עושים את החיבור הנכון ולא פועלים די.

עסאם מח'ול: יש כאן מעגל קסמים.

עסאם מח'ול: אנחנו מדברים על בנייה בלתי חוקית ומדברים על פשיעה.

יורי שטרן: יש פה קודם כול מעגל סמים.

עסאם מח'ול: מעגל קסמים של סמים.

עסאם מח'ול: אנחנו מתייחסים לכל אחת מן הבעיות האלה בנפרד ואף פעם לא מנסים לראות את מכלול הבעיות בעיר לוד.

עסאם מח'ול: לפיכך המפלט היחיד הוא באכיפה, זה עוד משטרה ועוד טיפול נקודתי.

עסאם מח'ול: לדעתי לא נעשה מאמץ לראות ראייה כוללת.

עסאם מח'ול: אנחנו לא מגיעים לדון אפילו בשאלות הבסיסיות ביותר שנוגעות לאוכלוסייה הערבית בלוד שמשליכות על שאר הדברים.

עסאם מח'ול: למשל אנחנו לא מדברים על בעיית החינוך.

עסאם מח'ול: את המעגל הזה אי אפשר לשבור רק על-ידי משטרה.

עסאם מח'ול: את המעגל הזה אפשר לשבור על-ידי תכנית כוללת לפיתוח החינוך בעיר, לכל המגזרים, על-ידי שיפור מצב התרבות והתכניות לשעות הפנאי.

עסאם מח'ול: זה חייב לבוא דרך פיתוח בראייה כוללת של כל העיר, ולדעת שבעיר כמו לוד, בדומה לעיר כמו חיפה שאני בא ממנה, אם פוגעים בחלק מהעיר אז פוגעים בכל העיר.

עסאם מח'ול: אין פריבילגיה לפגוע באוכלוסייה הערבית או להזניח את האוכלוסייה הערבית ושהעיר תפרח, אין דבר כזה.

עסאם מח'ול: אני אומר שבלוד, ואותו דבר גם ברמלה, אין פריבילגיה כזאת לפגוע במעמדה של האוכלוסייה הערבית ובמצבה ושהעיר היהודית תפרח.

עסאם מח'ול: או שהעיר לוד נופלת כולה לתהום או שהיא עולה ומצילים את כולה, על כל מגזריה.

עסאם מח'ול: הגישה בחיפה למשל היא שהיות וחיפה היא עיר מעורבת יהודית-ערבית זה ערך מוסף, כך הציבור בחיפה מתייחס לזה.

עסאם מח'ול: בלוד מתייחסים אחרת, כאילו זה מעמסה, זה עול על העיר הזאת.

עסאם מח'ול: אני חושב שאת התפיסה הזאת צריך לשנות, צריך קודם כול לעקור אותה.

עסאם מח'ול: אם יעקרו את התפיסה הזאת ויפסיקו לחשוב שזאת הבעיה, אם יפסיקו להתייחס כאילו האוכלוסייה הערבית היא הבעיה של לוד במקום שלאוכלוסייה הערבית יש בעיות, אפשר יהיה לשים לפחות רגל אחת במקום הנכון ולהתחיל להתקדם.

עסאם מח'ול: לגבי הבנייה ללא רישיון, אני חוזר ואומר כבר כמה שנים, אין זכות להעניש אנשים על שהם בונים בנייה בלתי חוקית או בנייה ללא רישיון אם לא מאפשרים להם תכנית אלטרנטיבית כדי לבנות ברישיון.

עסאם מח'ול: אני מציע לחברי הוועדה להסכים שאנחנו נאמץ את הטיפול בעיר לוד ונבקש כרגע להפסיק את כל ההריסה עד שלא יביאו לכאן תכנית וישכנעו את ועדת הפנים ואיכות הסביבה של הכנסת שיש אלטרנטיבה לבנייה חוקית בלוד.

בני רגב: בתנאי שיפסיקו גם בנייה בלתי חוקית.

עסאם מח'ול: אני מסכים.

עסאם מח'ול: אני מציע שזה יהיה סיכום הדיון.

יורי שטרן: היו בעיר הסדרים למיניהם שלא קוימו, לא על-ידי המשטרה ולא על-ידי העירייה אלא על-ידי האוכלוסייה שממשיכה לבנות.

עסאם מח'ול: אני מציע הצעה לסיכום.

עסאם מח'ול: אני גיבשתי עמדה בעקבות כל מיני תשובות שקיבלתי, גם מהמשטרה.

עסאם מח'ול: אני מכיר רופא שיניים ערבי שביקש לקנות דירה בשכונה מסוימת שבנה מר אפל, שהתפרסם עכשיו בקשר לבנייה בלוד, ואחת התקנות של העמותה של השכונה קבעה לא למכור בתים לאוכלוסייה הערבית בעיר.

עסאם מח'ול: זה התפרסם, אני יכול להביא לכם מובאות.

עסאם מח'ול: אני חושב שאם אנחנו לא נותנים פתרונות, ואם לא מאפשרים למי שיכול ומי שרוצה לגור בכל מקום בו יש בתים אז אל נבוא בטענות לאלה שבונים בנייה ללא רישיון.

עסאם מח'ול: לכן ההצעה שלי, נכריז היום שאנחנו מפסיקים הריסה, מפסיקים בנייה ללא רישיון והעירייה צריכה להביא בפני ועדת הפנים ואיכות הסביבה הוכחות שיש תכניות אלטרנטיביות.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: אני מתנצל שאני חייב לצאת.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: אני רוצה לומר באופן הברור ביותר, ואני חושב שזה מוסכם על כולנו, כאשר יהיו פתרונות במסגרת החוק לאפשר לאנשים לבנות, אף אחד לא יסכים שתהיה בנייה בלתי חוקית, אבל קודם כול תנו אלטרנטיבה לאנשים לבנות כחוק.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: אדם שיבחר לבנות שלא כחוק, אנחנו כולנו נהיה נגדו.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: אבל מכיוון שאין ברירה ואין מקום לבנות, הוא חייב לבנות כדי לחיות.

יהודה פתאל: נמצא פה נציג משרד השיכון והוא יסביר.

עסאם מח'ול: אני מאשים את משרד השיכון.

יורי שטרן: חבר הכנסת מח'ול, אני אמרתי את דעתי ואני עומד מאחוריה.

יורי שטרן: חייבים להיות פתרונות לתושבים אבל העבריינות הזאת של בנייה בלתי חוקית, בחלק הגדול שלה לפחות, לא קשורה למצוקת הדיור אלא קשורה לגורמים עבריינים.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: אני מציע לך לא להעמיד את הדברים כך.

יצחק הרצוג: זאת בוודאי לא הבעיה היחידה של העיר.

עסאם מח'ול: בואו נבקש לקבל תמונת מצב.

קריאה: האם באנו לכאן לדון על הבנייה הבלתי חוקית?

קריאה: אתם מכירים מה קורה בעיר?

קריאה: באנו לכאן לדון על תכנית הבראה.

קריאה: על מה אתם מדברים בכלל?

יורי שטרן: בכנסת מי שיכול להפריע לדובר זה רק חבר כנסת אחר.

ואסל טאהא: לא יתכן שכל האוכלוסייה הערבית בלוד עבריינית.

ואסל טאהא: אתם מדברים בהכללה כאילו העבריינות היא מאפיין של כל הערבים.

יורי שטרן: מי אמר את זה?

ואסל טאהא: משתמע מדבריך שהאוכלוסייה הערבית בלוד היא עבריינית, בונה בנייה בלתי חוקית.

ואסל טאהא: אני חושב שצריך לשאול מי אחראי לכך, ולפי דעתי זה הממשלה.

ואסל טאהא: הממשלה צריכה להציע פתרונות לאוכלוסייה הזאת.

ואסל טאהא: לפי דעתי צריך לשאול למה אדם בנה בלי היתר ומה מצבו, איך הוא חי, איך הוא מתפרנס.

ואסל טאהא: ביקרתי בעיר לוד וראיתי את הבנייה ואת המשפחות שחיות במצוקה קשה מאוד.

ואסל טאהא: כאשר בונים שכונות חדשות נותנים זכות קדימה ליוצאי צבא ולזרועות הביטחון.

ואסל טאהא: לאוכלוסייה הערבית, שלא משרתת בצבא או בכוחות הביטחון, לא נשאר כלום.

יורי שטרן: הם מוזמנים לשרת.

ואסל טאהא: זה סוגייה אחרת.

ואסל טאהא: אפשר לבנות גם למיעוט הזה, לאוכלוסייה הזאת, להציע גם להם פתרונות, לשריין להם חלקות כדי שיזכו לבנות ברישיון.

ואסל טאהא: אם הממשלה לא עושה דבר אז בוודאי שבסופו של דבר אנשים מחפשים קורת-גג ובונים בלי היתר.

ואסל טאהא: אדם מוכן לשלם קנס ולא להשאיר את הילדים שלו בלי קורת-גג.

ואסל טאהא: לגבי הבעיה התכנונית: לפי דעתי על העירייה מוטלת אחריות לתכנן בשיתוף פעולה עם האוכלוסייה בלוד בכדי שהעיר תשגשג ותשתנה.

ואסל טאהא: בלי שיתוף פעולה בין העירייה לבין האוכלוסייה הערבית בלוד לפי דעתי המצב ישאר כפי שהוא.

ואסל טאהא: חייב להיות שיתוף פעולה כדי לצאת מכל המעגל הזה של בנייה בלתי חוקית.

ואסל טאהא: אני מציע גם להפסיק את ההריסות ולעשות מאמץ כדי לצאת ביחד, בשיתוף פעולה, לפתרון בעיית הבתים הבלתי חוקיים.

ואסל טאהא: שיתוף פעולה בין העירייה לבין האוכלוסייה הערבית יאפשר לשנות את פני העיר.

דוד טל: אדוני היושב-ראש, אני מודה על הדיון הזה.

דוד טל: אני סבור שהבעיה של לוד היא לא רק בעיה של בנייה בלתי חוקית.

דוד טל: לוד קיבלה איזה עדיפות, אולי אפליה מתקנת, לאחר כל מה שקרה.

דוד טל: היתה אפילו החלטת ממשלה כמדומני, אולי אפילו שתי החלטות ממשלה שקבעו שיש להעדיף את הטיפול בלוד, וכמדומני גם בעכו ובדימונה.

דוד טל: הממשלה קיבלה החלטה להריץ את הנושא הזה ולהשקיע כמעט בכל התחומים.

דוד אזולאי: ראש הממשלה אימץ אותם.

יורי שטרן: חיזק ואימץ.

יצחק הרצוג: בואו נגיד שלא כדאי להיות מאומץ אצלו.

עסאם מח'ול: חבר הכנסת דוד אזולאי התכוון להגיד: לא עלינו.

דוד אזולאי: זה אימוץ בלתי חוקי.

דוד טל: בעבר ראש הממשלה הבטיח, והוא גם עשה כמדומני שלושה סיורים לפחות בתחום העיר לוד כשהוא נוגע כמעט בכל תחום: בתחום החינוך הוא דאג שהמנכ"לית תהיה שם, בתחום השיכון, בתחום הפנים, בכל הנושאים הרלוונטיים.

דוד טל: הבעיה של לוד מתפרסת על פני כמעט כל התחומים.

דוד טל: אין תחום שאין בו בעיה בלוד.

דוד טל: לכן הוא גם לקח את לוד וביקש לתקן שם, לעשות איזה אפליה מתקנת כדי להשקיע בה יותר משאבים, יותר כוח-אדם, כוחות טובים יותר כדי לקדם אותה.

דוד טל: היום העיר מתמודדת עם בעיות קשות מאוד.

דוד טל: אני לא יודע לומר, לא בדקתי בחודש האחרון, אבל היו חודשים שלא שולמו משכורות בעירייה.

אלברט סיון: זה כך עד היום.

דוד טל: בכל אופן, גברת אחת, שהיא אלמנה, פנתה אלי בטענה שהיא לא קיבלה משכורת.

דוד טל: ניסינו לבדוק מה האפשרויות להעביר מימון ממשרד הפנים, למשכורות לפחות, ודאי לא לתחום החינוך או לתחום הרווחה ובוודאי לא לתחומים אחרים שהעיר לוד צריכה.

דוד טל: לשמחתי – השמחה שלי מהולה בהרבה עצב על זה שמקסים לוי ז"ל הלך מאיתנו – אבל אני מוכרח לומר, בתחילת דרכו הוא נגע בכל הנושאים הללו, והייתי שותף לו בהרבה נושאים: הוא רצה לשדרג את העיר לוד בנושא חינוך; בנושא רווחה אפילו הגיעו למצב שביקשו להשאיל מנהלת מחלקת רווחה מהעיר ראשון לציון, עירו של חבר הכנסת חמי דורון, לטובת העיר לוד.

דוד טל: בכל התחומים הוא רצה ועשה; בנושא הביטחון הוכנו תכניות עם מפקד תחנת לוד, סגן-ניצב יוסי בוקר.

דוד טל: הגלגל התחיל לנוע בשיתוף פעולה בלתי רגיל עם כל הגורמים הללו.

דוד טל: כאשר המשאבים הללו הפסיקו להגיע, או שהתנופה הזאת נעצרה – יכול להיות רצון טוב של מר בני רגב ושלי ושלך אבל קשה יהיה להזיז את העגלה הזאת בלי אותה דחיפה שהבטיח ראש הממשלה.

דוד טל: אני חושב שמכאן צריכה לצאת קריאה לממשלה לקיים את החלטתה, להמשיך באותה תנופה, מבלי שיכנסו שיקולים כאלה ואחרים, רק כדי להוציא את העיר לוד מכל המכאובים ומהצרות הצרורות שלה ולהביא אותה לכדי כך שהיא תהיה ככל הערים האחרות.

דוד טל: לאחר מכן כדי שהיא תגיע לאיזה עצמאות ניהולית וכלכלית – נניח לה לנפשה והיא תצטרך להתמודד ככל הערים האחרות.

דוד טל: אבל עד אז אנחנו צריכים לקרוא לממשלה להשקיע את כל המשאבים בכל התחומים שהיא הבטיחה.

דוד טל: אני זוכר את התכניות הגרנדיוזיות, תכניות יפות מאוד של ראש הממשלה.

דוד טל: אנחנו חייבים לקרוא לו לקיים את החלטתו.

לאה נס: אתה מתכוון: להמשיך לקיים את החלטתו.

דוד טל: לקיים ולהמשיך.

דוד טל: יש לי רושם שזה נעצר ולכן אני אומר שהוא צריך להמשיך בזה.

לאה נס: גם אני צריכה ללכת ואני רוצה לחזק את הדברים שאמר חבר הכנסת דוד טל.

לאה נס: אני חושבת שצריך להמשיך.

לאה נס: היתה התנופה וכאשר מפסיקים משהו אז כנראה שהגלגל הולך אחורה, לא רק שהוא לא עומד במקום.

דוד אזולאי: מתי היתה תנופה?

דוד טל: היתה לפחות במישור ההצהרתי, ויותר מזה.

דוד טל: ראש הממשלה בא שלוש פעמים ללוד בתחילת כהונתו של מקסים לוי ז"ל.

יהודה פתאל: מיולי 2002.

לאה נס: אני מדברת על עצם קבלת ההחלטה.

לאה נס: היתה החלטת ממשלה לתת תנופה ללוד.

לאה נס: צריך לגָבות ולהמשיך לקדם את ההחלטה.

לאה נס: יש אנשים שרואים כאילו קצה אחד הוא מספיק, יש אחרים שאפילו לא רואים אותו.

לאה נס: אני חושבת שאנשי לוד בוודאי ראו בהחלטה של הממשלה ב-2001 מנוף לפיתוח של העיר.

לאה נס: צריך לקבל החלטה להמשיך ולחזק את העיר, בהחלט זה הכיוון.

דוד אזולאי: אדוני היושב-ראש, כאשר נכנסתי לכאן ושמעתי את הדיון היה נדמה לי שהדיון כאן הוא על נושא הבנייה הבלתי חוקית.

דוד אזולאי: חשבתי שאולי טעיתי עד ששאלתי את מנהלת הוועדה מה עומד על סדר היום והיא אמרה לי שאנחנו אמורים לדון על תכנית ההבראה.

דוד אזולאי: אם אנחנו מדברים על תכנית ההבראה אז אני מציע שנתמקד בנושא תכנית ההבראה.

דוד אזולאי: נושא הבנייה הבלתי חוקית הוא לא חדש.

דוד אזולאי: אנחנו מכירים אותו כבר זמן רב.

דוד אזולאי: יש בעיות קשות שצריך לתת להן מענה ואי אפשר להתעלם מהן.

דוד אזולאי: אני מציע שייערך דיון בנפרד בנושא הזה עם כל הגורמים, עם גורמי התכנון ועם גורמי הפיקוח שבוודאי יודעים את המלאכה ויכולים להציג נתונים.

עסאם מח'ול: אסור להמשיך לדון בנפרד.

עסאם מח'ול: הגיע הזמן לראות את התמונה בכללותה.

דוד אזולאי: אני לא מסכים אתך.

דוד אזולאי: אני חושב שאין זה הוגן לעשות אי-צדק כזה לתושבי לוד, כשבאים לדון בנושא כספי ובבעיות כספיות של הרשות המקומית שאינה יכולה להתמודד איתן אנחנו מתחילים לערבב מין בשאינו מינו.

דוד אזולאי: אחד הדברים שכולם כאן יודעים, וזה לא סוד, רבותי, בואו נגיד את האמת, ואני מכיר את זה מקרוב, ראש הממשלה אימץ שלוש ערים במדינת ישראל: דימונה, לוד ועכו.

דוד אזולאי: מה לעשות, אני גם תושב העיר עכו.

ואסל טאהא: הוא גם אימץ את הבדואים בנגב.

דוד אזולאי: יכול להיות.

דוד אזולאי: בכל אופן, הוא אימץ את הערים הללו.

דוד אזולאי: אני חייב להגיד לכם, התפעלתי מראש הממשלה.

דוד אזולאי: ראש הממשלה עזב את כל העיסוקים שלו.

דוד אזולאי: הצדעתי לו, באמת.

דוד אזולאי: הוא ביקר בעכו 4 פעמים, ישב עם כל הצוותים, עשה ישיבות על גבי ישיבות, בשעות הבוקר ואל תוך הלילה.

דוד אזולאי: אני שומע שגם בלוד הוא עשה אותו דבר, וגם בדימונה.

דוד אזולאי: למרות הכול, המצוקה נשארה כפי שהיתה.

דוד אזולאי: מה קרה?

דוד אזולאי: אני לא יודע.

דוד אזולאי: אולי ראש העיר יספר לנו אם אכן הוזרמו תקציבים, אם הוקמו פרויקטים, אם נעשו דברים.

דוד אזולאי: אני בכל אופן חושב שכנראה ראש הממשלה היום עסוק בדברים אחרים והזניח את הערים הללו שהוא החליט לאמץ.

דוד אזולאי: לא יצא מזה שום דבר.

דוד אזולאי: יש היום ברוך השם בממשלת ישראל כמה שרים שאין להם תעסוקה.

דוד אזולאי: אני מציע להטיל עליהם את המשימה הזאת, ואני מאמין שהם יעשו את זה בחפץ-לב.

דוד אזולאי: ראש הממשלה עסוק מדי, קשה לו וצריך להרפות ממנו.

דוד אזולאי: הוא לא יכול לעשות כל-כך הרבה דברים ביחד.

דוד אזולאי: יש לו שרים בלי תיק בממשלה והשרים האלה חסרי תעסוקה.

דוד אזולאי: תאמין לי, אני מכיר חלק מהם והם אנשים מצוינים.

דוד אזולאי: שיטיל עליהם את המשימה.

דוד אזולאי: אחד מהם יהיה יושב-ראש ועדת שרים לענייני עכו ולענייני לוד ודימונה והם יטפלו בנושא הזה.

דוד אזולאי: אני בטוח שתהיינה תוצאות.

דוד אזולאי: דבר נוסף, אדוני יושב-ראש הוועדה, חשוב מאוד שאנחנו כוועדה נפנה לשר הפנים.

דוד אזולאי: אני שומע שהולכים עוד פעם להכניס את העיר הזאת למערבולת של בחירות ועוד פעם הולכים לבחור ראש רשות.

דוד אזולאי: מי צריך כל חודשיים לעשות שם בחירות?

דוד אזולאי: נבחר ראש רשות בצורה דמוקרטית.

דוד טל: בנושא הזה של לוד יש חוק, ואנחנו העברנו את החוק הזה, אז אי אפשר לבוא בטענות.

דוד אזולאי: חבר הכנסת דוד טל, אתה יודע שכפי שהעברנו את החוק הזה אפשר גם להעביר חוקים אחרים.

דוד אזולאי: אפשר לעשות מה שרוצים.

דוד אזולאי: דווקא מתוך הבנה למצוקה של לוד אני חושב שיש לדחות את הבחירות ולא לקיים אותן.

דוד אזולאי: אני חושב שאנחנו עושים בסך הכול עוול לתושבים.

דוד אזולאי: והדבר החשוב ביותר כרגע, הייתי רוצה לשמוע מה משרד הפנים ומשרד ראש הממשלה הולכים לתת ולעשות למען העיר לוד בכדי לפתור את המצוקה הכספית שהיא שרויה בה.

יורי שטרן: תודה.

יורי שטרן: אני מעביר את רשות הדיבור לראש העיר, מר בני רגב.

יורי שטרן: אתה שמעת את הדיעות של חברי הכנסת.

יורי שטרן: יש פה גם חילוקי דיעות וגם הסכמות על כך שהעיר חייבת לקבל פתרונות, שלא כולם תלויים בעירייה בלבד.

יורי שטרן: מטבע הדברים אנחנו מצפים ממך לתת לנו תמונה על ביצוע החלטות הממשלה.

יורי שטרן: לא רק מה שהעיריה עושה אלא גם מתוכנן ומה מתבצע מצד הגורמים הממלכתיים.

בני רגב: קודם כול, אני מברך על הישיבה הזאת ומצטער ששר הפנים לא נמצא פה.

בני רגב: כאשר קיבלתי בשבוע שעבר פקס בהול על שוועדת הפנים ואיכות הסביבה של הכנסת מתכנסת למען לוד, אגיד לכם את האמת, הייתי נרגש, שמח, מאושר.

בני רגב: סוף-סוף.

בני רגב: אני לא יודע מי הגורם שהחליט על כך.

יורי שטרן: אני החלטתי על זה.

בני רגב: כל הכבוד, אני מעריך את זה מאוד.

בני רגב: קיבלתי כמו כולם הזמנה לישיבת ועדת הפנים ואיכות הסביבה של הכנסת לדיון בנושא לוד, ואני מברך על כך.

בני רגב: נושא לוד הוא מורכב מאוד.

בני רגב: שמעתי כאן את חברי הכנסת ועם כל הכבוד, למעשה רוב חברי הכנסת, במיוחד מהמגזר הערבי, התייחסו לנושא הריסת הבתים ואכיפת החוק.

בני רגב: כפי שציין חבר הכנסת אזולאי, זה נושא כל-כך מורכב וכל-כך חשוב שאולי היינו צריכים לדון אך ורק בסעיף אחד על סדר היום, בנושא הכלכלי.

עסאם מח'ול: אבל בינתיים תפסיק להרוס.

בני רגב: אני אומר שיש הפקרות, שההפקרות חוגגת, אין הריסות ואין חוק.

בני רגב: מצד שני המגזר הערבי אומר: תפסיק להרוס.

בני רגב: אני כבר לא מבין איפה אני חי.

יורי שטרן: אתה הגדרת את זה נכון.

יורי שטרן: יש מי שאומר לך להמשיך להרוס, וכך אני אומר, תמשיך לאכוף את החוק, ויש מי שאומר לך לעצור את הריסת הבתים.

יורי שטרן: יש פה דיעות שונות.

בני רגב: לא אומרים לי להמשיך להרוס.

בני רגב: אני אומר לך, אולי יש לי יתרון שהמגזר הערבי לא יחשוד בי שאני גזען.

בני רגב: הרי כל הכותרות במערכת הבחירות שלי ב-1996 הכריזו "בני רגב טוב לערבים".

עסאם מח'ול: אז אתה רוצה להוכיח עכשיו את ההיפך.

בני רגב: המגמה שלי עד היום היתה לדאוג למגזר הערבי לא פחות מאשר למגזר היהודי.

בני רגב: אם לא נפתור את הבעיות במגזר הערבי, כל האוכלוסייה תסבול.

בני רגב: זאת הכותרת.

עסאם מח'ול: אנחנו מסכימים.

בני רגב: שמעתי את כולכם אז אנא, אל תוציאו אותי מהריכוז.

בני רגב: אני רוצה להתייחס בקצרה לנושא הזה.

בני רגב: אדוני היושב-ראש, מאז שנכנסתי לתפקיד אין הפקרות בעיר באכיפת החוק, אם זה צווי הריסה, אם זה בנייה בלתי חוקית.

בני רגב: תבדקו את הסטטיסטיקה.

בני רגב: שינינו את מה שהיה נהוג בעיר במשך שנים רבות.

בני רגב: אני נולדתי בעיר הזאת ואף אחד לא יספר לי סיפורים.

בני רגב: מ-1983 כיהנתי בכל התפקידים הציבורים בעירייה: הייתי סגן ראש העירייה, ממלא מקום, חזרתי להיות ראש עירייה, עברתי הכול.

בני רגב: ויותר מזה, אני תושב העיר, נולדתי בעיר.

בני רגב: בשש השנים האחרונות כיהנו בראשות העיר הזאת אנשים שאינם תושבי העיר, ביניהם ועדה קרואה.

עסאם מח'ול: זה יפה, אבל כמה פתרונות דיור נתת?

יורי שטרן: חבר הכנסת מח'ול, היתה לך הופעה מרשימה.

יורי שטרן: עכשיו תיתן לראש העיר להתבטא.

בני רגב: אני מודיע לך, עם כל הידידות שלי למגזר הערבי, דבר אחד שיהיה ברור – אני הצהרתי, ואני חוזר ומצהיר, לא אתן יד לעבירות, לא אתן יד לבנייה בלתי חוקית, ואני מיישם את זה לצד הדאגה לפתרונות למגזר הערבי.

בני רגב: אני לא זוכר מתי בשנים האחרונות הפשירו קרקעות ואילו היום הורדנו את האגרות בשכונת נווה-ירק ב-50% ואנשים כבר מתחילים לבנות או-טו-טו.

קריאה: כמה יחידות דיור?

בני רגב: בתכנית בנווה-ירק מדובר על קרוב ל-70 יחידות דיור.

בני רגב: יש לנו שם בעיות עם הארכיאולוגיה ובעיות נוספות.

בני רגב: עד היום כבר הפשרנו קרוב ל-30 יחידות דיור ואו-טו-טו בשמחה רבה הם יתחילו לבנות.

יהודה פתאל: גם בשטח הרכבת יש בנייה.

בני רגב: תראו מה אנחנו עושים לחינוך במגזר הערבי, מה שלא נעשה במשך שנים.

בני רגב: אף פעם אל תבואו בטענות.

בני רגב: אני אביא הוכחות שאני דואג למגזר הערבי.

בני רגב: אנחנו הולכים לקראת פתרונות למגזר הערבי.

בני רגב: זה לא כמו שמציירים פה וכמו שמספרים לכם.

בני רגב: אבל דבר אחד שיהיה ברור, ואני אומר את זה בצורה חד-משמעית בכל הזדמנות, לא אתן יד ולא אכנע.

בני רגב: אני רוצה לומר לכם הוצאו צווי הריסה ובעקבות זה איימו עלי, נזקקתי לשמירה בבית שלי, ליוו אותי, שמרו עלי בתוך הבית.

בני רגב: רק לפני 3-4 ימים שחטו כלב וזרקו את גופתו בלשכה.

בני רגב: המשטרה שמרה עלי 4 ימים.

בני רגב: אני עובר מרורים אבל לא אכנע.

בני רגב: חוק זה חוק.

בני רגב: ברור שלא כל האוכלוסייה שלנו מבינה את זה.

בני רגב: אי אפשר לעשות הוקוס פוקוס.

בני רגב: לצד פתרונות למגזר הערבי צריך גם לדעת לשמור על החוק.

בני רגב: לא אתן יד להפקרות.

בני רגב: בא חבר הכנסת ואומר: תפסיק את ההריסה.

בני רגב: אני אומר: בוא תהיה שותף אתי, תבוא באומץ לב ללוד ותגיד: תפסיקו את הבנייה הבלתי חוקית.

בני רגב: צריך להיות אמיצים בעניין הזה ולא רק להיות נחמדים.

עסאם מח'ול: אני מקבל את האתגר.

ואסל טאהא: כל זמן שיהיה פתרון להציע להם.

ואסל טאהא: 30 דירות זה לא פתרון לאוכלוסייה של אלפים, זה רק התחלה טובה.

בני רגב: אני שלם עם ההחלטות שלי.

בני רגב: אני מותקף מדי יום במגזר היהודי ואני צריך להסביר להם, אבל יהיו תוצאות.

בני רגב: אני בטוח ומשוכנע שבעתיד נעשה סדר.

בני רגב: אתה דיברת על הפשע, העבריינות והסמים.

בני רגב: חשוב לי מאוד שתדע, יושבים פה תושבים שאני מאוד-מאוד מעריך אותם.

בני רגב: אני חושב שהאוכלוסייה שיושבת פה היא אוכלוסייה שהביאה כבוד והערכה לעיר הזאת.

בני רגב: אני אומר לכם, אין ספק שהם ממורמרים אבל גם צריכים להבין שזה עיר מעורבת ונגזר עלינו חיות ביחד.

יורי שטרן: גם בעיר מעורבת אף אחד לא יכול לשרוף מכוניות.

בני רגב: יושב פה מפקד תחנת המשטרה בלוד והוא יציג נתונים מה קרה בחצי השנה האחרונה.

בני רגב: העיר הזאת עוברת מהפך מבחינת הריסה של תחנות סמים.

בני רגב: מדי יום נעצרות מוניות שמביאות סוחרי סמים, ואין לזה תקדים.

בני רגב: בוא תראה כמה סוחרי סמים נעצרו.

בני רגב: לפני שבועיים ב-4 לפנות בוקר התייצבתי עם השר צחי הנגבי ועם מפכ"ל המשטרה וכל אנשי המחוז והמרחב, נכנסנו לתוך השכונות.

בני רגב: אני אומר לך שהמגזר הערבי, חלקו הגדול, היה שמח ומאושר.

בני רגב: גם הם נפגעים.

ואסל טאהא: כולנו שמחים על זה.

בני רגב: התוצאות לא מתבטאות מהיום להיום.

בני רגב: נעשית עבודה בלתי רגילה במשטרה וברשות.

בני רגב: אנחנו עושים מהפך, שינוי משמעותי ובעתיד יראו את השינויים.

בני רגב: כל מה שקרה עד היום, כל מה שהצטבר – אי אפשר לפתור מהיום להיום.

בני רגב: אנחנו הרסנו עשרות תחנות סמים, נכנסנו לשם עם בולדוזרים, נעצרו סוחרי סמים.

בני רגב: הפשע הולך ויורד, וזה בתקציבים המינימליים שעומדים לרשותנו.

בני רגב: אין לנו כסף להריסות, אין לנו כסף לשום פעילויות.

בני רגב: המצב בלוד קשה.

בני רגב: אני רוצה לחזור ולדבר בקצרה על תכנית ההבראה שלנו.

בני רגב: קיבלתי את העירייה לפני 7 חודשים, אחרי שמר מקסים לוי ז"ל נפטר.

בני רגב: זאת היתה טרגדיה נוראית.

בני רגב: אני הייתי ממלא מקומו, ובאותה תקופה האופטימיות והתקוות היו גדולות.

בני רגב: אבל תראה מה קורה, הכותרת של משרד הפנים היא "בלי תכנית הבראה לא מדברים".

בני רגב: היה לנו גירעון של 160 מיליון שקל, כשאני לא יכול אפילו לקנות מנורה ולא יכול לתקוע מסמר כי אין כסף.

בני רגב: היו עיקולים, הוצאות לפועל, ניתוקי מים של "מקורות", איומים של חברת החשמל.

בני רגב: כל זה בתקופה של חודש-חודשיים, והכול נחת עלינו.

בני רגב: אני אומר למשרד הפנים, אין ספק שצריך להכין תכנית הבראה, ומי כמוכם יודע שקשה מאוד להכין תכנית הבראה.

בני רגב: זה לא שאתה אומר ש-100 אנשים מפוטרים, הוועד חותם לך והולכים לתכנית ההבראה.

בני רגב: זה דיונים, בית-דין לעבודה, צו ביניים, ועדה פריטטית.

בני רגב: כל זה לוקח זמן ובינתיים העיר על סף קריסה.

בני רגב: אני אומר למשרד הפנים, יש לכם חלק במצב הקשה של העיר הזאת.

בני רגב: הבאתם נציגים מטעמכם, ועדה קרואה, כדי להבריא את העיר הזאת ותראו מה קרה.

דוד אזולאי: היו כבר תכניות הבראה בעבר?

קריאה: בטח, פיטרו אנשים, 300 עובדים פוטרו.

בני רגב: ועדה קרואה ניהלה את העיר הזאת והיא צריכה לקחת אחריות מינימלית על עצמה ולהגיד: נכון, אנחנו ניהלנו את זה, נכשלנו, אנחנו רוצים לעודד ולעזור, תתחילו במשהו ותפעלו בתנאים א', ב', ג'.

בני רגב: לא נתנו לנו כלום, אף לא אגורה אחת.

בני רגב: רק דורשים מאיתנו והם לא עשו כלום.

בני רגב: תראו איך אנחנו מתמודדים קרוב ל-7 חודשים לבד ואנחנו מקבלים רק טענות והערות שהעירייה לא עושה כלום.

בני רגב: מה נתנו לנו כדי שנוכל לעשות?

בני רגב: אדוני היושב-ראש, לפני שבועיים הוצאתי 3-4 צווי הריסה.

בני רגב: 300 שוטרים ניצבו ערוכים וברגע האחרון הקבלן לא היה מוכן לבוא להרוס ודרש כסף.

בני רגב: הוא תבע שראש העיר יהיה אחראי אישית ורצה כסף מזומן.

בני רגב: הממשלה מבקשת ממני להרוס בנייה בלתי חוקית אבל תנו לי להרוס, תנו לי אמצעים.

בני רגב: אין לי כלום.

בני רגב: אני רוצה לומר לך כתושב העיר, לא כראש עיר, כמי שנולד בעיר לוד ואוהב אותה, יש לי זיקה לעיר הזאת, אני אמשיך לחיות בה ואני מאמין בה.

בני רגב: אני מלא תקווה ומאמין שאנחנו חייבים להציל, אחרת זאת תהיה בכייה לדורות ואז לא ראש ממשלה ולא כל הוועדות יוכלו לעזור לנו.

בני רגב: היום כולנו צריכים להירתם, ולא לשבת פה ולדבר ובזה נגמר, ואני מכיר את זה לצערי.

בני רגב: אני מאמין שהישיבה הזאת כונסה כדי לטפל בבעיות של העיר.

בני רגב: אני מקווה שתדונו היום ותעבירו מסקנות והחלטות למשרד הפנים, לממשלה, איך ניתן לפתור את הבעיה הכלכלית של העיר הזאת.

בני רגב: כפי שאתם יודעים, הסטטוס הסוציו-אקונומי בעיר הזאת נמוך מאוד.

בני רגב: העובדים מקבלים משכורות רעב, וכעת לא מקבלים גם אותן.

בני רגב: אני מתמודד יום-יום עם אנשים שבאים אלי ובוכים, צועקים ומתמוטטים ואין לי תשובות.

בני רגב: אני לא אחראי לזה אבל אני מרגיש אחריות מצפונית ואני עומד אין-אונים, אין לי תשובות.

בני רגב: ברור לכולם שלא אני יצרתי את הגירעון ולא ההנהלה הזאת.

יורי שטרן: לפי החלטות הממשלה הייתם אמורים לקבל מענקים.

בני רגב: משרד הפנים קובע שהכול מותנה בכך שאנחנו נגיש תכנית הבראה.

בני רגב: אם לא נגיש תכנית הבראה, לא נקבל כסף.

בני רגב: אבל תנו לי אפשרות לשרוד בינתיים.

דוד אזולאי: אדוני היושב-ראש, אני רוצה לציין שהיתה תכנית הבראה ופוטרו למעלה מ-200 עובדים, ולא קל לפטר עובדים.

דוד אזולאי: אני זוכר את זה עוד מתפקידי כסגן שר הפנים.

דוד אזולאי: לצערי הרב גם העירייה לא עמדה בחלק מההתחייבויות שלה בתכנית ההבראה.

דוד אזולאי: אבל היום לבוא ולדרוש מהם עוד פעם תכנית הבראה מבלי להתחשב במה שהיה בעבר?

דוד אזולאי: זה קצת לא הוגן.

דוד אזולאי: אולי צריך למצוא דרך ביניים בין מה שהיה בעבר לבין מה שצריך לקרות היום.

דוד אזולאי: אי אפשר לדרוש היום מהעירייה עוד תכנית הבראה, עוד פיטורי עובדים, עוד קיצוצים.

דוד אזולאי: זה בלתי אפשרי.

דוד אזולאי: תנו קודם כול לחיות.

דוד אזולאי: תנו להתחיל במשהו ואחר-כך נתקדם.

דוד אזולאי: הרי היום הם לא יכולים לשלם משכורות לעובדים.

אבלין דהן: אני יושבת-ראש ועד עובדי עיריית לוד ואני רוצה לדבר.

יורי שטרן: אנחנו מאזינים כעת לראש העיר שלך, אלא אם כן ראש העיר יגיד שיש משהו חשוב שהוא רוצה שמישהו מהמשתתפים יגיד במקומו אבל הוא מדבר כעת.

בני רגב: אנחנו רוצים לחזק את לוד ושלא תהיה עזיבה ובריחה.

בני רגב: לצערי הישובים שקמו מסביב – מודיעין, שהם, מכבים – מושכים אליהם תושבים ויש עזיבה ובריחה מלוד.

בני רגב: כדי למשוך את התושבים להישאר ולהביא אוכלוסייה חזקה יותר אנחנו צריכים לתת לתושבים את המינימום, אם זה מבחינת החינוך, אם זה מבחינת התנאים הסביבתיים.

בני רגב: לא עושים כלום, העיר מוזנחת.

בני רגב: אנחנו לא יכולים אפילו לשתול פרחים או לתת תאורה ובמקומות מסוימים העיר חשוכה.

בני רגב: העיר נמצאת במצב הכי קשה שיכול להיות.

בני רגב: אז הדיבורים יפים, וההמלצות, וכולם מודעים למצב.

בני רגב: בתכלס אני כל הזמן נתקל בכותרת: תביא תכנית הבראה ואז נדבר אתך, זה מהיום הראשון לכניסתי לתפקיד.

יורי שטרן: איפה עומד הגירעון של העיר לוד היום?

ציון הדר: נכון לסוף מרס 2003 הגירעון שלנו מסתכם בכ-160 מיליון שקל במצטבר.

יורי שטרן: זאת אומרת שקיצצתם את הגירעון ב-40 ומשהו מיליון שקל?

ציון הדר: לא.

ציון הדר: ב-31.12.2002 הגירעון היה 143 מיליון שקל ומאז נוסף לו עוד 15 מיליון שקל.

בני רגב: אני מבקש שתאפשר לגזבר לתת סקירה ממש בקצרה.

בני רגב: גברת אבלין דהן, את לא באת לפה להפריע לנו.

בני רגב: אני מציע לך, אדוני היושב-ראש, זאת יושבת-ראש ועד עובדים שבאה לפה כדי לשתף אתכם במאבקים.

אבלין דהן: אל"ף, אל תרכל עלי.

אבלין דהן: בי"ת, צריך לומר פה את האמת מה אתה עושה בעיר לוד.

אבלין דהן: תספר את האמת, תספר שקלטתם 300 עובדים אחרי שפיטרתם 300 עובדים.

עסאם מח'ול: אדוני היושב-ראש, אני חושב שראש העיר עשה דבר שלא ייעשה.

עסאם מח'ול: הוא לא יכול להגיד לך לא לתת לה לדבר.

בני רגב: תסלח לי מאוד, היא באה להפריע פה.

עסאם מח'ול: מה שעשית כרגע הוא כתב אישום נגדך.

עסאם מח'ול: זה לא מתאים לך.

אבלין דהן: בעבר שילמו לקבלנים 8 מיליון שקל והשנה העלית להם את זה ל-15 מיליון שקל.

אבלין דהן: העיר גדלה.

אבלין דהן: לא באתי להפריע.

אבלין דהן: באתי להגיד מה אתה עושה בעיר.

אבלין דהן: ואתה רוצה לפטר עובדים.

יורי שטרן: אני רוצה להסביר לך ולאחרים, אם מישהו רוצה להשמיע משהו, רק לפי סדר.

יורי שטרן: מי שיעשה את זה לא לפי הסדר פשוט ילך מפה.

יורי שטרן: אם תעשי את זה עוד פעם, לא תהיי פה יותר.

בני רגב: בסדר, אני חוזר בי.

יורי שטרן: הממשלה דיברה על כמה דברים, כולל סיפוח כמה אזורים הסמוכים ללוד שישלמו לעירייה ארנונה.

יורי שטרן: האם קרה עם זה משהו?

אלברט סיון: זה עדיין בבדיקה.

בני רגב: ההבטחה הראשונה של ראש הממשלה היתה לצרף ללוד את שדה התעופה.

בני רגב: אחרי 2-3 פגישות קיבלתי מכתב מראש הממשלה שהבהיר ששדה התעופה לא נמצא יותר בתכניות.

דוד אזולאי: אני שואל את ראש העיר, ואני מתכוון בשיא הרצינות.

דוד אזולאי: אני מאמין שראש הממשלה התכוון לעזור לעיר לוד, אין לי בזה שום ספק.

דוד אזולאי: אנחנו מכירים את ראש הממשלה כאיש שקירב את המקומות האלה אליו ורצה באמת לעזור.

דוד אזולאי: השאלה שלי, בתכלס, אתה יכול להצביע על דברים מסוימים שנעשו בעיר לוד כתוצאה מהכניסה של ראש הממשלה לעניין?

בני רגב: אין ספק שבתקציבים הבלתי רגילים העיר קיבלה סיוע, בפרויקטים מסוימים.

בני רגב: אם זה משרד התחבורה – יש התייחסות ממש אוהדת, אם זה משרד החינוך, אם זה משרד התשתיות הלאומיות, אם זה משרד השיכון.

בני רגב: יש נכונות ואנחנו רואים את הסימנים.

בני רגב: אבל הבעיה הבסיסית של העיר הזאת היא שאי אפשר לתפקד, שאין לנו מענקים.

בני רגב: להפך, יותר מזה, קיצצו לנו עכשיו במענקים קרוב ל-8 מיליון שקל.

בני רגב: עוד הורידו לנו, תבינו, החמירו את מצבנו הקשה.

ציון הדר: קודם כול, אני רוצה לתאר את המצב הנוכחי.

ציון הדר: לא שילמנו לעובדים את משכורת חודש מאי ואנחנו כבר נכנסים להתחייבות של חודש שלם.

ציון הדר: רוב העובדים מקבלים שכר נמוך מאוד ויש להם קשיים גדולים מאוד.

ציון הדר: חוזרות להם הוראות קבע, חוזרות להם משכנתאות, חוזרים להם שיקים וזה יוצר תסיסה גדולה מאוד ומתח גדול מאוד בין העובדים ובינינו.

ציון הדר: לא אחת אני מרגיש בעצמי מאוים על-ידי עובדים שמבקשים מפרעות, ואפילו את המעט הזה, לתת מפרעה של 2,000 שקל או 1,500 שקל לעובד על חשבון השכר שהגיע לו כבר ב-9 לחודש יוני, אני לא מסוגל לתת לו.

ציון הדר: כל זה נובע מהגירעון העמוק שהעירייה נמצאת בו.

ציון הדר: כמו שאמרנו, בסוף חודש מרס הגירעון של העיריה עמד על כ-160 מיליון שקל.

ציון הדר: עד סוף השנה, לפני ביצוע הקיצוצים, אנחנו צפויים להגיע לגירעון מצטבר של קרוב ל-205 מיליון שקל.

דוד אזולאי: זה ללא קשר לתכנית ההבראה.

ציון הדר: במסגרת תכנית ההבראה ביצענו כמה פעולות, שחלקן כבר יושמו וחלקן בהליך.

ציון הדר: אנחנו בעיצומם של דיונים עם משרד הפנים על תכנית הבראה.

ציון הדר: עד כה הצלחנו לצמצם בפעולות כ-3.2 מיליון שקל.

יורי שטרן: מה זה צמצום בפינוי אשפה?

ציון הדר: עשינו מכרז חדש לפינוי אשפה וההוצאות שלנו קטנו.

ציון הדר: אותו דבר ברשת הביוב, עשינו מכרז חדש וצמצמנו את ההוצאה.

ציון הדר: בשירותי מיכון צמצמנו את ההוצאה.

ציון הדר: ביטלנו השתתפויות במכללה.

ציון הדר: יש לנו מכללה בלוד והקטנו בה את ההשתתפות שלנו ב-250,000 שקל, מחוסר ברירה.

ציון הדר: בנושא רווחה נאלצנו לצמצם ב-250,000 שקל פעולות של צרכים מיוחדים.

ציון הדר: כל זה מביא אותנו לצמצום של 3.2 מיליון שקל בפעולות.

ציון הדר: בנוסף, בנושא של כוח-אדם נעשו פעולות, חלקן ביוזמתנו וחלקן כתוצאה מההסכמים שהממשלה הגיעה אליהם.

ציון הדר: אנחנו בהליך פיטורים של כ-60 עובדים, שמצוי כרגע בדיון בבית-הדין לעבודה, ובצמצום של 25% מהחזקות הרכב, וגם זה נמצא בדיון בבית-הדין לעבודה.

בני רגב: הורדנו 10% בשכר בכירים.

ציון הדר: אם נבצע את כל הפעולות שלקחנו על עצמנו, כשחלקן מותנות באישור של בית-המשפט, נצליח לצמצם את הגירעון בשנת 2003 ב-14.5 מיליון שקל וזה יעמיד אותנו בסוף השנה על גירעון מצטבר של קרוב ל-190 מיליון שקל.

ציון הדר: ברור שעם גירעון כזה עירייה שכל התקציב שלה הוא כ-250 מיליון שקל לא מסוגלת לתפקד.

ציון הדר: אתה היית גזבר ואתה יודע על מה אני מדבר.

דוד אזולאי: תכנית ההבראה של משרד הפנים תביא אתכם לאיזון?

ציון הדר: גם תכנית ההבראה של משרד הפנים לא תביא אותנו לאיזון כי עדיין, עוד לפני הקיצוץ האחרון של המענק, שקיצצו לנו כמו לכולם, היה לנו חֶסֶר של קרוב ל-20 מיליון שקל.

ציון הדר: עכשיו אחרי הקיצוץ חסרים 30 מיליון שקל, אבל זה בתנאי שאנחנו נצליח לבצע את כל המטלות שמשרד הפנים הטיל עלינו.

ציון הדר: משרד הפנים הטיל עלינו מטלה לפטר 135 משרות בשנתיים.

ציון הדר: בזה אנחנו עוד לא מצליחים לעמוד, גם כי יש לנו בעיה עם ועד העובדים ואנחנו בהתדיינויות משפטיות ואין כעת שיתוף פעולה בעניין הזה, וגם כי חלק מהדברים האחרים לא יוכלו לצאת לפועל.

ציון הדר: יש לנו גם חובות של תושבים כלפי העירייה בסדר גודל של כ-194 מיליון שקל בסוף שנת 2002.

ציון הדר: בתוך החוב הזה כ-103 מיליון שקל הוא חוב אבוד, אנחנו לא מסוגלים לגבות אותו.

ציון הדר: אנחנו כרגע נמצאים בהליך של מחיקת החוב על-פי הנהלים.

ציון הדר: אבל אותם 90 מיליון שעדיין ניתן לגבות, גם אותם קשה לגבות.

ציון הדר: פנינו כמה פעמים למשרד הפנים, גם ראש העיר פנה לשר בבקשה מיוחדת לקבל אישור למבצע שמיטת חובות.

ציון הדר: דהיינו, לתת הנחה חד-פעמית של 50% כדי שנוכל לגבות את זה.

ציון הדר: המצב כרגע הוא שגם את 90 מיליון השקלים האלה אנחנו לא מסוגלים לגבות.

יורי שטרן: אתם לא מקבלים את האישור?

ציון הדר: לא, עד כה לא קיבלנו כי טוענים שאין אפשרות חוקית לתת אישור כזה.

ציון הדר: ביקשנו את זה כמה פעמים.

יורי שטרן: יש אפשרות.

יורי שטרן: היו ערים שקיבלו.

בני רגב: ברמלה עשו את זה וגם בעוד כמה ערים.

ציון הדר: אין ברירה כי אחרת אנחנו לא נקבל את הכסף.

ציון הדר: אנחנו חושבים שזה דרך שתאפשר לנו לקבל הכנסה של קרוב ל-35-40 מיליון שקל, אם נלך למבצע הזה.

ציון הדר: במקביל אנחנו עושים פעולות אכיפה כנגד החייבים, אם זה בעיקולים, אם בעיקולי רכבים, אם בעיקולי חשבונות בנקים, עושים כל מה שצריך לעשות.

ציון הדר: יש לנו בעיה קשה מאוד עם אזורי התעשייה שלנו.

ציון הדר: יש לנו לצערי תופעה של עזיבה של מפעלים את העיר.

ציון הדר: יש לנו כבר קרוב ל-53,000 מטר בנוי של עסקים, שטחי מסחר שפונו מהעיר ואנחנו מפסידים קרוב ל-5 מיליון שקל בשנה כתוצאה מפינוי השטחים האלה.

ציון הדר: בנוסף, יש לנו כ-43,000 מטר שטחי תעשייה בתהליכי בנייה שנעצרה.

יורי שטרן: זה בגלל פשיטות רגל וסגירת מפעלים או שהם עוברים למקומות אחרים?

ציון הדר: הם עוברים לאזורים מבוקשים יותר, שם הארנונה נמוכה ב-20%.

ציון הדר: אנחנו גובים 120 שקל למטר מרובע לתעשייה ושם גובים פחות.

בני רגב: הבאנו לפה כמה מאנשי התעשייה שפועלים בעיר, מר חנן ברטל מ"אפריקה-ישראל", מר פוקס מחברת פוקס ואחרים.

בני רגב: חשוב לי שתשמע אותם.

בני רגב: הם רוצים לעזור לנו.

ציון הדר: כל יום באים ללשכת ראש העיר בעלי עסקים ומבקשים סיוע והנחה בארנונה כי אחרת הם יאלצו לעזוב.

ציון הדר: העלויות שלהם גדלות ויש להם אפשרות ללכת 2 קילומטרים מאיתנו ולשלם ארנונה נמוכה בהרבה.

ציון הדר: בנוסף, אין לנו שום יכולת למשוך עסקים חדשים אלינו.

בני רגב: למה שיבואו ללוד אם הם יכולים ללכת למקומות אחרים?

ציון הדר: אף אחד לא מוכן להשקיע.

ציון הדר: בשבוע שעבר היה אצלנו יזם ושאלנו אם הוא יוכל להשקיע 100 מיליון שקל.

ציון הדר: הוא אמר שהוא לא יקבל החזר השקעה של שקל אבל אם הוא יעשה את זה בירושלים יהיה לו החזר השקעה של 22%, שזה 22 מיליון שקל.

ציון הדר: לאור התמונה שהצגתי פה אנחנו נמצאים במגמה, שמצד אחד ההכנסות שלנו פוחתות כתוצאה מעזיבה של עסקים שמהווים אחוז נכבד מהכנסות העירייה, וכתוצאה מזה שעסקים חדשים לא מגיעים כי אין להם תמריצים להגיע, ומצד שני הגירעון המכביד הזה יוצר מצב שאנחנו לא מסוגלים לתפקד.

ציון הדר: אנחנו בשיתוק מוחלט של פעילות העירייה.

ציון הדר: אני חושב שמעבר לטיפול בפיתוח, חייב להינתן פתרון לגירעון השוטף.

ציון הדר: ללא פתרון לבעיית הגירעון השוטף שום כסף לפיתוח לא יועיל לנו.

ציון הדר: קבלנים שאנחנו מתקשרים איתם לא מוכנים לעבוד כי הם חוששים שאנחנו לא נשלם להם את הכסף.

ציון הדר: הכסף של הפיתוח נכנס לתוך המערכת הכוללת של התחייבויות העירייה והוא נבלע.

ציון הדר: רק עכשיו אמר לי הסמנכ"ל לבינוי שאחד הקבלנים שבונה את חטיבת הביניים החליט להפסיק לעבוד כי הוא חושש שהוא לא יקבל את הכסף, ובית-הספר הזה צריך להיות מוכן ב-1 בספטמבר.

יורי שטרן: בנקודה הזאת נבקש מנציגי משרד הפנים להגיד איך הם רואים את המצב בעיר לוד.

יורי שטרן: נמצאים איתנו הממונה על מחוז המרכז, מר שוקי אמרני, וגברת רות יוסף, סמנכ"ל למינהל תקציבים ברשויות.

יורי שטרן: אנשי עיריית לוד העלו כאן שתי בעיות.

יורי שטרן: האחת היא מצוקה תקציבית שוטפת ששום תכנית הבראה לא תוכל לחסל אותה.

יורי שטרן: יש שתי שאלות שאני רוצה לשאל את משרד הפנים.

יורי שטרן: אל"ף, לגבי המענקים שהעירייה היתה אמורה לקבל.

יורי שטרן: כתוצאה מכל מה שנפל על העיר – העבודה הגרועה של הוועדה הקרואה, הבחירות המוקדמות, מותו של ראש העיר הנבחר – האם משרד הפנים לא מתחשב בתהפוכות האלה שלא איפשרו לעירייה להתארגן כמו שצריך לתכנית הבראה, לאור המצב שאין מה לאכול ואין אפשרות לשלם משכורות לעובדים וגם אי אפשר לצפות מעירייה לעשות פעולה נמרצת בכיוון כלשהו?

יורי שטרן: האם אתם לא לוקחים את זה בחשבון?

יורי שטרן: האם אתם לא מוכנים להקדים במקרה הזה חלק לפחות מהכסף שמשרד הפנים היה אמור להעביר לעירייה לפי החלטת הממשלה ולא לעמוד על קוצו של יו"ד מבחינת תכנית ההבראה?

יורי שטרן: בי"ת, העניין של הארנונה.

יורי שטרן: הרי זה באמת אבסורד, אני נלחמתי פה שנים בוועדות השונות כדי להחזיר הסדרים שהיו קודם, אולי בצורה קצת שונה, במתן הנחות לעסקים שנמצאים בקשיים, כמו שנותנים לאוכלוסיות במצוקה.

יורי שטרן: תמיד היה ידוע שבאופן חריג שר הפנים יכול לאשר לעירייה הסדר חובות, כי ברור שעדיף לקבל שליש או 40% ממה שחייבים בארנונה מאשר לא לקבל כלום ורק להסתבך במשפטים ולרדוף אחרי החבים.

יורי שטרן: בסופו של דבר אתם קובעים את הבסיס לחישוב ארנונה, גם באזורי תעשייה.

יורי שטרן: אם העיר נמצאת במצב של תחרות כל-כך לא שוויונית מול כמה אזורים בסביבה והמפעלים עוזבים אותה, אז מה הרווחנו כולנו מזה שהארנונה נשארת גבוהה יחסית ואין מי שישלם אותה?

יורי שטרן: בשני התחומים האלה – בפתרונות ארנונה, וקודם כל בתשלומי המענק – מה עמדתכם?

שוקי אמרני: אני הממונה על מחוז המרכז.

שוקי אמרני: אני רוצה לומר שני דברים.

שוקי אמרני: דבר ראשון, אני חושב שאם היינו מסכמים את הדברים החשובים שנאמרו כאן, דברים שלמעשה חוזרים על עצמם לאורך הרבה מאוד שנים, אפשר לסכם ולומר שאנחנו מזהים כעת ארבעה מרכיבים בעייתיים: 1) כל הקשור למשק הכספים; 2) כל הקשור לאכיפת החוק; 3) כל נושא הניהול; 4) וכמובן התגובה של התושבים, שהם מגיבים ברגליים והמצב רק מקשה.

שוקי אמרני: כל ארבעת הדברים האלה קשורים זה בזה, משפיעים זה על זה ויוצרים את הבעיה של העיר.

שוקי אמרני: העיר לוד נמצאת על סדר היום של משרד הפנים.

שוקי אמרני: המנכ"ל קיים כמה דיונים בנושא, וגם השר קיים כמה דיונים בנושא.

שוקי אמרני: הייתי אומר שהיכולת של משרד הפנם להתמודד עם המצוקה הקשה הזאת של העיר לוד היא מוגבלת למדי.

שוקי אמרני: זה לא משהו שאפשר בתחום משרד הפנים לתת לו את כל הפתרונות האפשריים.

שוקי אמרני: נמצאת כאן גברת רות יוסף שהיא אחראית על נושא הכספים, מנהלת מינהל התקצוב.

שוקי אמרני: היא תתייחס להיבט הכספי.

שוקי אמרני: בכל הקשור לנושא האוכלוסייה ואכיפת החוק – אנחנו נוקטים כמה צעדים, יחד עם משרד ראש הממשלה ועם עיריית לוד כדי להתמודד בנושא הזה.

שוקי אמרני: כפי שאמרתי, האחד קשור בשני.

יורי שטרן: אולי תוכל לפרט קצת.

יורי שטרן: תתייחס בבקשה בין היתר למה שנאמר פה על היעדר תכניות מיתאר לבנייה למגזר הערבי.

שוקי אמרני: עלו כאן נושאים בשני מישורים.

שוקי אמרני: כפי שאמרתי, הנושאים שזורים זה בזה ומשפיעים זה על זה, למרות שאנחנו דנים פה על נושא תכנית ההבראה.

שוקי אמרני: האנשים בעיריית לוד שמעו יותר מדי שזה בעיה לאומית, שיש להם תמיכה מוסרית והשתתפות בצער על המצב הקשה שלהם.

שוקי אמרני: כשהם יוצאים מפה וחוזרים לעיר לוד הם רוצים פתרונות.

שוקי אמרני: הם זקוקים בסוף לתת תשובות כלשהן.

שוקי אמרני: התשובות הן גם בחלקן בהיבט הכספי.

שוקי אמרני: לגבי תכניות מיתאר: במחוז אצלנו ניתנת עדיפות גדולה מאוד לעיר לוד.

יורי שטרן: אדוני, אני מתנצל, הזמן שלנו קצר מאוד.

יורי שטרן: אתה לא נתבקשת לדבר בסיסמאות.

יורי שטרן: אני מסכים לכל מה שאמרת אבל היו שאלות ספציפיות מאוד.

יורי שטרן: תתייחס לשאלות הספציפיות.

יורי שטרן: אל תגיד בגדול.

יורי שטרן: תגיד בקטן.

שוקי אמרני: לגבי הנחות במיסים: אני רוצה לומר שהסוגייה הזאת בעייתית מאוד.

שוקי אמרני: מצד אחד אנחנו אומרים: טוב שהסכום הזה יכנס לקופת העירייה מאשר שלא יכנס שום סכום.

שוקי אמרני: מצד שני, המסר שמעבירים הוא קשה מאוד.

יורי שטרן: יש לך פתרון אחר?

שוקי אמרני: יש חוב לעירייה שמגיע ל-150 מיליון שקל.

שוקי אמרני: צריכים לבצע פעולות אכיפה כדי לגבות את החוב הזה.

יורי שטרן: אבל איך אתה יכול לגבות?

יורי שטרן: הרי אנחנו יודעים מה מצב המשק כולו, ובמיוחד במקומות החלשים יותר כמו לוד.

יורי שטרן: היום יכולת הגבייה קטנה הרבה משהיתה אפילו לפני 2-3 שנים.

יורי שטרן: החוב מצטבר.

יורי שטרן: אם אתה לא פותר את הפלונטר הזה פעם אחת, תיאורטית יהיו רשומים לך בצד החייבים סכומים גדולים יותר ויותר אבל לעולם לא תגבה אותם יותר.

שוקי אמרני: רציתי לומר שיש כאן בעיה קשה.

יורי שטרן: אין ספק.

שוקי אמרני: לבוא ולומר: תנו להם הנחה של 50% ואז אנחנו עוצרים - זה לא לפתור את בעיה.

יורי שטרן: מה הפתרון?

יורי שטרן: את הבעיה אנחנו מכירים.

שוקי אמרני: הנושא הזה נדון גם אצל המנכ"ל והתקבלה החלטה.

שוקי אמרני: אני אעלה בפניו את הסוגייה שוב ונבחן בצורה מעמיקה יותר אפשרות לתת הנחה כזאת.

שוקי אמרני: אני רק אומר, המסר הוא בעייתי מאוד.

יורי שטרן: הוא לא בעייתי.

יורי שטרן: אתה יודע מה המסר?

יורי שטרן: המסר הוא שהמדינה משתתפת בצערם של בעלי עסקים רבים שבגלל המצב הכללי אין ביכולתם לשלם הרבה מאוד מיסים וחובות ולכן המדינה מתחשבת בזה.

יורי שטרן: זה המסר היחיד.

יורי שטרן: אין בזה שום מסר של מתן הכשר בדיעבד.

יורי שטרן: זה המסר חד וחלק, המסר היחיד, פשוט הבנה רציונלית של המצב.

יורי שטרן: לא תיאוריות שכתובות בניירות השונים ואין להן שום מימוש בשטח אלא הבנה אמיתית איך אפשר להתנהג, זה הכול.

שוקי אמרני: עיריית לוד הולכת להציג לנו פירוט של אותם חובות שמסתכמים ב-100 מיליון שקל.

שוקי אמרני: עוד לא קיבלנו את הניירת המלאה.

שוקי אמרני: צריכים לבדוק את הדברים האלה ולקבל החלטות.

שוקי אמרני: כאשר נקבל מהעירייה את המידע אנחנו נטפל בזה.

ציון הדר: יש פה שני דברים.

ציון הדר: יש פה את החוב האבוד של 103 מיליון שקל, ואת זה צריך להגיש בנוהל המקובל במועצת העיר.

ציון הדר: לא על זה אנחנו מדברים.

ציון הדר: אנחנו מדברים על יתרת 90 מיליון השקלים שהם חובות שאפשר עוד לגבות אותם אבל לא ב-100% שלהם.

ציון הדר: פה ביקשנו החלטה של משרד הפנים.

שוקי אמרני: שמעתי את השאלה והשבתי בצורה ברורה ליושב-הראש.

שוקי אמרני: אני אציג את הנושא הזה שוב למנכ"ל.

יורי שטרן: בנושא הזה לא חסרים לך נתונים.

יורי שטרן: אנחנו לא מדברים על החובות האבודים.

שוקי אמרני: יש לנו את הנתונים האלה.

יורי שטרן: אני רוצה להגיד לך מראש שאני לא רואה פה הסתייגויות מחברי הוועדה.

יורי שטרן: אנחנו כוועדה פונים למשרד הפנים ומבקשים להגיע להסדר שיאפשר לעיריית לוד לתת הנחה לחייבי הארנונה.

דוד אזולאי: משרד הפנים ידרוש את זה במסגרת תכנית ההבראה, ובצדק.

דוד אזולאי: אי אפשר לנתק ולהגיד שמשרד הפנים ייתן הנחה של 50%, ולהתעלם מהחוב הרובץ על הרשות המקומית.

דוד אזולאי: האלטרנטיבה היא תכנית הבראה.

דוד אזולאי: אין ברירה.

בני רגב: אין לי ויכוח בעניין הזה.

דוד אזולאי: לא יעזור לרשות המקומית שום דבר, כולנו מבינים שצריך לעשות תכנית הבראה.

דוד אזולאי: אני רוצה לגלות לך, אדוני היושב-ראש, אל תאשים את משרד הפנים.

דוד אזולאי: שאף אחד לא יחשוד בי שאני בא להגן כאן על משרד הפנים אבל למשרד הפנים אין כסף, הוא לא מסוגל לתת.

דוד אזולאי: משרד הפנים יכול רק לקבל ממשרד האוצר או ממשרד ראש הממשלה כדי לפתור את הבעיות.

דוד אזולאי: שלא יספרו לי סיפורים שאי אפשר.

דוד אזולאי: אני מכיר מגזרים מסוימים במדינת ישראל שכאשר ראש הממשלה החליט לפתור את הבעיה הזרימו תקציבים צבועים לטובת אותם מגזרים כדי לפתור את הבעיות.

יורי שטרן: עכשיו האמריקאים מבקשים לא לבנות גדר הפרדה אז אולי ישתחרר עוד כסף.

דוד אזולאי: אולי לא יבנו גדר אז יהיה כסף.

דוד אזולאי: אדוני היושב-ראש, משרד הפנים יצטרך להכין יחד עם הרשות תכנית הבראה.

דוד אזולאי: אבל זה לבד לא מספיק.

דוד אזולאי: מישהו צריך לתת כסף.

דוד אזולאי: אנחנו צריכים לפנות למשרד ראש הממשלה ולמשרד האוצר שיתנו תקציבים מיוחדים כדי לפתור את הבעיות של לוד.

אלברט סיון: במקרה הזה משרד הפנים לא נותן כסף.

אלברט סיון: הוא נותן אישור לגבות פחות כסף ובזכות זה אנחנו מקבלים סכום כסף מחובות שהיו כמעט אבודים.

דוד אזולאי: סלח לי, עם כל הכבוד, לא יעלה על הדעת שתבוא ותגיד שתיתנו הנחות בארנונה.

דוד אזולאי: אני היום באופוזיציה, נוח לי לדבר אבל אני רוצה להיות ריאלי ומעשי.

דוד אזולאי: אי אפשר לבוא ולהגיד: בסדר, אנחנו רוצים רק צד אחד של המטבע ומתעלמים מהצדדים האחרים.

דוד אזולאי: ראש העיר לוד מבין את הדבר הזה והוא מקבל אותו, שכך צריך להיות.

דוד אזולאי: זה חלק מהתכנית הכללית.

אריאל בן-חמו: אין בעיה עם זה בכלל.

יורי שטרן: הגישה העקרונית לדעתי צריכה להיות שיש להגיע להסדר אמיתי, לא פראזות.

דוד אזולאי: בדיוק, עם הזרמת תקציבים מסיבית לרשות המקומית.

בני רגב: עיריית לוד החליטה לפני כמה חודשים, כדי לעודד את התעשיינים להישאר בעיר, לתת הנחות לשלוש שנים, 75%, 50% ו-25% בשנה השלישית.

בני רגב: עדיין לא קיבלנו אישור ממשרד הפנים ואין לנו תשובות לתעשיינים שרוצים לבוא ללוד.

בני רגב: זה חשוב מאוד.

שוקי אמרני: שאלת על תכנית המיתאר.

שוקי אמרני: לפני חודשיים אנשי המחוז כולם ביקרו בעיר לוד, ישבנו עם העירייה, הצגנו בפניהם את התכניות.

שוקי אמרני: אנחנו פועלים לקדם את התכניות של העיר לוד, כולל תכנית-אב שעלתה לדיון בוועדה המחוזית ונמצאת בשלבים של ביצוע.

שוקי אמרני: אלה לא סיסמאות אבל אי אפשר להציג כאן את המפות.

שוקי אמרני: ראש העיר לוד יודע, בכל הקשור לתכניות מיתאר ולתכניות מפורטות הם מקבלים מאיתנו תשובות.

בני רגב: המחוז הוא בשבילנו עשר.

בני רגב: הם דנים ועושים ככל האפשר.

בני רגב: הלוואי וכולם יתנהגו כמו המחוז, אז המצב יהיה טוב יותר.

עסאם מח'ול: אולי נעשה דיון נפרד בעניין הזה.

יורי שטרן: כמה חברי כנסת שאלו האם נכון להיום יש תכניות מיתאר מספקות פחות או יותר לאוכלוסייה הערבית בעיר.

שוקי אמרני: נמצא כאן מר דורון דרוקמן, מתכנן המחוז, ואני מציע שהוא יתייחס.

שוקי אמרני: התשובה היא כן.

יורי שטרן: אנחנו מבקשים לדעת נתונים, כמה אפשר לבנות היום, מבחינת התכניות.

דורון דרוקמן: התפיסה היא שאי אפשר לעשות רק מקל בלי גזר.

דורון דרוקמן: יש תכנית, לפחות אחת גדולה, של פרדס ניר, שמדברת על הלבנת הבנייה הבלתי חוקית על-ידי תחימת האזור.

דורון דרוקמן: לא ניתן להרוס מאות יחידות דיור.

דורון דרוקמן: בהליך תכנוני איתרו מאות יחידות דיור שאותן ילבינו.

דורון דרוקמן: התכנית הזאת למעשה כבר נדונה בוועדות ואמורה לקבל תוקף בקרוב.

דורון דרוקמן: את כל שאר הבתים, מעבר לאותן תכניות, צריך להרוס.

דורון דרוקמן: כך שיש פתרון אמיתי.

יורי שטרן: אני שאלתי שאלה אחרת.

יורי שטרן: הבנייה הזאת קודם כול נוצרה כבנייה בלתי חוקית.

יורי שטרן: הטענה היא שגם לא היה פתרון חוקי.

יורי שטרן: האם בפתרונות החוקיים – לא בקטע של הלבנה של מה שהוא לא חוקי – יש תכניות?

דורון דרוקמן: כן.

דורון דרוקמן: זה נדבך אחד.

דורון דרוקמן: נדבך נוסף זה תכניות לאלפי יחידות דיור.

יהודה פתאל: יושבים כאן נציגי משרד השיכון והם מכינים את התכניות.

יהודה פתאל: הם יוכלו לפרט בפניך איזה תכניות עומדות על הפרק.

דורון דרוקמן: יש שני נדבכים: הלבנה של בנייה בלתי חוקית ואישור תכניות חדשות.

דורון דרוקמן: לאחרונה אושרה למשל תכנית לבניית 3,000 יחידות דיור במזרח העיר.

דורון דרוקמן: התכנית הזאת פתוחה.

בני רגב: אתה לא מדייק.

אלברט סיון: יש תכנית מיתאר של 3,000 יחידות דיור בפרדס ניר, בנוסף להלבנה, תוספת בנייה חדשה למגזר הערבי.

אלברט סיון: זה עוד לא אושר.

יורי שטרן: אני מדבר על מה שאושר.

רבקה אבלסון: אני מנהלת מחוז המרכז במשרד השיכון.

רבקה אבלסון: התכנית בפרדס ניר הולכת למתן תוקף.

רבקה אבלסון: היא כוללת הלבנה ותוספת יחידות דיור.

יורי שטרן: שאלתי על התכניות הקיימות, לא על מה שהולך להיות מאושר.

רבקה אבלסון: התכנית תהיה קיימת בעוד כמה שבועות.

יורי שטרן: אבל היא לא קיימת כעת.

יורי שטרן: אמרו לי במשפט אחד, האם יש תכניות מאושרות לבנייה במגזר הערבי?

יורי שטרן: ואם כן, לכמה יחידות דיור?

רבקה אבלסון: בשכונת הרכבת הסמוכה לפרדס ניר יש תכנית מאושרת של פינוי-בינוי שבה מפנים את האוכלוסייה שיושבת בפחונים.

בני רגב: לדוגמה נווה שלום.

רבקה אבלסון: היא מועברת למגרשים לבנייה עצמית או לבנייה קבלנית.

רבקה אבלסון: כרגע יוצאים המכרזים בהתאם לשלבי הפינוי.

רבקה אבלסון: השבוע יוצא מכרז לעוד 57 יחידות דיור.

רבקה אבלסון: זה תהליך רציף כל הזמן, מי שמפנים אותו מקבל דירה חליפית.

יורי שטרן: תודה.

יורי שטרן: אנחנו חוזרים לעניינים הכספיים.

רות יוסף: עיריית לוד קיבלה ממשרד הפנים לא מעט כסף בווריאציות שונות.

רות יוסף: בסך הכול משנת 1997 ועד שנת 2002 היא קיבלה כ-91 מיליון שקל רק לכיסוי גירעון.

רות יוסף: רק שנבין את סדרי הגודל.

רות יוסף: מעבר לזה הם קיבלו כ-30 מיליון שקל מענקי איזון מדי שנה, רזרבות שר למיניהן והלוואות למיניהן.

רות יוסף: נעשו כמה נסיונות בלוד, גם נסיון בוועדה קרואה שלצערנו הרב לא הצליח לפי הציפיות שלנו, אני מודה ומתוודה.

יורי שטרן: איך משרד הפנים בהערכת המצב בדיעבד רואה את התוצאות של הוועדה הקרואה?

רות יוסף: אני יכולה להגיד שזה לא יותר גרוע ממה שהיה בוועדה הנבחרת אבל זה לא אומר שזה טוב.

4403: בלוד היתה גם ועדה קרואה וגם חשב מלווה, מה שלא היה באף מקום אחר.

4403: גם וגם.

דוד אזולאי: דרך אגב, זה מתכון לאי-הצלחה.

יורי שטרן: כמעט כל משפט שנאמר פה הוא נושא לדיון נוסף.

יורי שטרן: מעניין לדעת איך משרד הפנים – ויושב פה חבר הכנסת אזולאי שהיה סגן שר הפנים - - -

רות יוסף: זה יתרון אדיר.

רות יוסף: צריך למנות כל חבר כנסת כשר או כסגן שר במשרד הפנים ואז יהיה לנו קל יותר.

יורי שטרן: איך קורה שתחת ליווי כל-כך צמוד שלכם הגירעון תפח כל-כך?

רות יוסף: קודם כול, הוא לא תפח.

רות יוסף: הוא נשאר כגירעון.

יורי שטרן: הוא נשאר כגירעון אבל גדול יותר.

רות יוסף: נכון, הרי כל שנה זה מצטבר, כל שנה מצטבר הגירעון השוטף של אותה שנה.

רות יוסף: זה בעצם הבעיה.

רות יוסף: לכן זה גדל כל הזמן.

יורי שטרן: האם לא הייתם אמורים באמצעות הכלים האלה, כולל החשב המלווה, לאזן את התקציב?

רות יוסף: אני מכה על חטא, אתה יכול להצליף בי כמה שאתה רוצה, הוועדה הקרואה לא הצליחה.

רות יוסף: אני יכולה להמציא אלף ואחד תירוצים אבל הוועדה לא הצליחה במשימות שעמדו בפניה.

רות יוסף: אגב, זאת אחת הסיבות שהיא נגמרה מהר יחסית ולא נשארה 4-5 שנים.

יורי שטרן: וכשהיא לא הצליחה, האם אין איש שאחראי על כך?

יורי שטרן: על אי-הצלחה אין אחראים?

רות יוסף: יש הרבה אי-הצלחות במדינת ישראל, כולל גם ראשי רשויות שלא מצליחים אבל לא עושים עם זה יותר מדי.

יורי שטרן: ראש העיר לא יבחר בפעם הבאה אם הוא לא מצליח.

רות יוסף: וועדה קרואה שלא הצליחה יוצאת אחרי שנתיים.

רות יוסף: פשוט הוציאו אותם והפסיקו להעסיק את הוועדה הקרואה.

בני רגב: הפסיקו אותם בעקבות בג"ץ, לא בגלל החלטה של משרד הפנים.

רות יוסף: זה לא כל-כך רלוונטי.

יורי שטרן: נכון להיום, ממה ששמענו מראש העיר ומגזבר העירייה – ואני קטונתי לעומת הניסיון המעשי של חבר הכנסת אזולאי במערכת השלטון המקומי – בכל זאת הרושם הוא שיש פה איזה מעגל סגור, שבעצם אחרי כל הטרטורים הרבים שהעיר עברה בזמן קצר מאוד היכולת שלה לספק בזמן את תכנית ההבראה החדשה ולסכם אתכם היא מוגבלת מאוד, כאשר החובות גדולים והם פשוט לא מסוגלים לתפקד.

יורי שטרן: זה פוגע כבר בבשר החי ולא רק בשומנים, אם בכלל עדיין היו שם.

רות יוסף: אני יכולה להגיד באיזו שיטה המשרד עובד מול הרשויות.

רות יוסף: לצערנו הרב בלוד זה לא כל-כך הצליח למרות שעשינו בלוד 3-4 תכניות הבראה מאז 1997 בכל מיני וריאציות, גם עם הקודמים לפני הוועדה הקרואה, גם עם הוועדה הקרואה וגם עם מי שבא אחרי הוועדה הקרואה.

יורי שטרן: מה למדתם מאי-ההצלחה?

רות יוסף: התנאי ההכרחי כשאנחנו מדברים עם רשות מקומית, קודם כול אנחנו רוצים לראות את העתיד, לא את העבר.

רות יוסף: את העבר, הגירעון המצטבר, נשאיר בצד וננסה להתמודד איתו.

רות יוסף: בואו נראה איך העתיד יהיה.

בני רגב: אבל העתיד של לוד תלוי הרבה מאוד בעבר.

רות יוסף: אנחנו מזיזים את הגירעון המצטבר הצידה ואומרים איך הרשות המקומית תתאזן בעתיד.

רות יוסף: אם הרשות המקומית היתה מביאה לנו תכנית שמתאזנת בשוטף, אני חושבת שההתמודדות של המשרד היתה הרבה יותר פשוטה.

רות יוסף: אגב, אין לנו את סדרי הגודל של הכספים שעיריית לוד צריכה.

רות יוסף: אם היינו לוקחים את כל הכסף שיש לנו לכיסוי גרעונות לכלל הרשויות המקומיות ומעבירים רק לעיריית לוד אולי היינו מצליחים לפתור את הבעיה.

דוד אזולאי: גם זה לא בטוח.

רות יוסף: שתבינו, אלה הפרופורציות שאנחנו נמצאים בהן.

רות יוסף: אבל אז לפחות היה לנו צידוק לבוא אל שר האוצר, אל הממשלה ולהגיד: עיריית לוד עשתה את מרב המאמצים, היא תתאזן בעתיד, תוך שנה או תוך שנתיים או תוך שלוש שנים, היא מראה תהליך של פיטורי עובדים, של העלאת אחוז הגבייה, של גביית פיגורים, של אלף ואחד דברים ששייכים לתכנית, בואו נעזור לה ביחד בכוחות משותפים ונכסה את הגירעון המצטבר שלה בצורה כזאת או אחרת.

רות יוסף: אנחנו עוד לא הגענו לשלב הזה.

רות יוסף: ישבנו לכמה דיונים עם ההנהלה הנוכחית של הרשות המקומית, התקדמנו – זאת אומרת, לא אנחנו התקדמנו, הרשות צריכה להתקדם, אנחנו לא צריכים להתקדם בקטע הזה.

בני רגב: התקדמת כבר במה שאמרת לי.

בני רגב: אני שמח לשמוע את זה.

יורי שטרן: את זה תשאירו לשיחה ביניכם.

רות יוסף: אנחנו משתדלים לא לריב בדרך כלל.

רות יוסף: כאשר הם יביאו לנו את הסחורה הזאת, שהיא מסובכת מאוד וקשה מאוד, נוכל להתקדם.

רות יוסף: לצערי הרב הגירעון הזה מוּבנֶה בעיריית לוד.

רות יוסף: הקיצוץ, דרך אגב, לא בהכרח תמיד יוריד את רמת השירותים בעיריית לוד.

רות יוסף: יש שם בעיה שנמשכת שנים רבות, שלא קשורה בכלל לראש העיר הנוכחי, של כוח-אדם שלא ממש צריכים אותו.

יורי שטרן: האם אין לך הרגשה שהחולה ימות לפני שאתם תגיעו למרשם של התרופות הנכונות?

רות יוסף: הבעיה היא שנתנו תרופות, נתנו תרופות ב-90 מיליון שקל, והחולה גוסס.

רות יוסף: צריך אולי לשנות את שיטת הטיפול.

רות יוסף: זה המצב.

יורי שטרן: יש הרבה ערים כאלה בארץ?

שוקי אמרני: במחוז המרכז העיר לוד היא העיר הקשה ביותר מבחינתנו.

שוקי אמרני: בהמשך למה שאמרת, אדוני היושב-ראש, הבעיה הכספית היא לא במסגרת היכולת של משרד הפנים.

שוקי אמרני: גברת רות יוסף אמרה את הנתונים.

שוקי אמרני: אין לנו יכולת לתת את הכסף הזה.

יורי שטרן: הבנתי שאתם גם לא פונים עדיין לשום גורם נוסף כמו משרד האוצר.

שוקי אמרני: אנחנו פונים למשרד האוצר אבל משרד האוצר אומר: תביאו תכנית הבראה, ובצדק.

שוקי אמרני: בלי תכנית הבראה אל תדברו איתנו.

שוקי אמרני: אנחנו נמצאים כאן במלכוד.

יורי שטרן: אתה אישרת שלפחות במחוז המרכז אין עיר בעייתית יותר מלוד, ואני מניח שבמדינה כולה, אם אני לוקח בחשבון גם את מספר התושבים, זאת אחת הערים הבעייתיות ביותר.

דוד אזולאי: קח לדוגמה את באר-שבע, ואני יכול למנות לך עוד כמה ערים בצרות.

דוד אזולאי: תאמין לי שהבעיות בבאר-שבע לא פחות קשות מאשר בלוד.

רות יוסף: אגב, באר-שבע לקחה את עצמה בידיים.

יורי שטרן: אני נמצא די הרבה בעיר לוד ואני חושב שעדיין זה לא אותו דבר כמו באר-שבע.

יורי שטרן: האם יש ביטוי לחריגוּת של העניין?

יורי שטרן: האם יש איזה טיפול מיוחד שאתם נותנים לעיריית לוד?

יורי שטרן: האם הקמתם צוות מיוחד שעובד מול העירייה יום-יום?

שוקי אמרני: כן, אדוני היושב-ראש.

שוקי אמרני: הפעילות שלנו ברמה של המחוז – וראש העירייה התייחס לזה – גם בנושא של תכנון ובנייה מתכנן המחוז עם הצוות שלו נותנים טיפול יחודי לעיר לוד, וגם בהיבטים שלנו ניתן טיפול יחודי.

שוקי אמרני: אבל אני אומר עוד פעם, הבעיה המרכזית בשורה התחתונה היא בעיה של כסף.

שוקי אמרני: ראש העירייה יודע שאני פונה למנכ"ל לעתים 3-4 פעמים בשבוע כדי שיוכלו לתת משכורות לפחות.

שוקי אמרני: הדילמה שעומדת בפנינו, האם עלינו להשקיע את כל הכסף המועט של משרד הפנים בעיר לוד, או בישוב כדוגמת העיר לוד, ואז הקופה נגמרת או לנסות לסייע לרשויות אחרות שבהן מתחילה הידרדרות.

שוקי אמרני: הרי ישאלו אותנו: איפה משרד הפנים?

שוקי אמרני: למה לא עצרתם את ההידרדרות?

שוקי אמרני: יש לנו בעיה.

שוקי אמרני: קיצצו בתקציב משרד הפנים בצורה דרסטית, ברשויות מקומיות מסוימות קיצצו 90% ממענק האיזון שהן צריכות לקבל.

שוקי אמרני: זה מצב קשה מאוד.

שוקי אמרני: לכן אמרתי בתחילת דבריי, הבעיה של העיר לוד צריכה לקבל טיפול ברמה של כל משרדי הממשלה.

יורי שטרן: גברת יוסף, כשהתקבלה החלטת הממשלה וראש הממשלה אימץ את העיר לוד עם עוד שתי ערים נוספות, בסך הכול שלוש ערים במדינה, האם מאחורי ההחלטה הזאת עמדה גם נכונות ספציפית לתת תוספת תקציב למשרד הפנים כדי לשפר את המצב בעיר לוד?

רות יוסף: בדיונים שבהם השתתפתי, ונכחתי כמעט בכולם, לא סומנה תוספת משאבים מסיבה אחת.

רות יוסף: אני חושבת שאולי זה היה בָּשֵל יותר אם הרשות היתה מופיעה עם תכנית איזון.

רות יוסף: זה היה עוד בתקופה של מקסים לוי ז"ל, זה היה עוד ההתחלה ועוד לא היו בְּשֵלים להגיש תכנית איזון.

בני רגב: סליחה, הגישו תכנית אך היא לא התקבלה.

רות יוסף: הגישו אך היא לא היתה מאוזנת.

רות יוסף: הגישו תכנית שההפרש בין ההוצאה להכנסה אמור היה להגיע ממשרד הפנים.

דוד אזולאי: אני רוצה לשאול את גברת רות יוסף ואת הממונה על המחוז, האם יש אפשרות שהרשות המקומית תגיש תכנית הבראה, בהתחשב במצב שלה כרגע, ואתם כמשרד, כגורם מקצועי, תפנו גם למשרד ראש הממשלה?

דוד אזולאי: אני קורא לרשות המקומית לפעול בדרכים שלה לסייע למשרד הפנים.

דוד אזולאי: אתה הרי יודע מה תהיה התשובה של משרד האוצר ושל משרד ראש הממשלה, במיוחד לאור הקיצוצים.

דוד אזולאי: בואו נקבע לוח זמנים, שתוך חודש ימים הרשות המקומית תגיש תכנית הבראה, הרשות תעזור למשרד הפנים בעניין הזה, ויפנו למשרד ראש הממשלה ולמשרד האוצר, לאור הצרכים המיוחדים של לוד והבעיות הקשות שלה, לבקש תוספת תקציב מיוחדת כדי לאזן את הרשות המקומית.

בני רגב: יש לנו בעיה של משכורות עכשיו.

בני רגב: דבר ראשון משכורות, לחם לילדים.

אלברט סיון: יש תכנית גדולה שמקובלת על משרד הפנים, עשינו אותה ביחד.

דוד אזולאי: זה לא המקום לפתור את הבעיות הללו.

דוד אזולאי: לך לטפל במסגרת הכללית.

דוד אזולאי: הבעיה שלך כעת היא בעיית משכורות.

אבלין דהן: על כל חודש שלא שילמתם משכורות הגשתי תביעה להלנת שכר ותשלמו פי שלוש.

דוד אזולאי: את צודקת, ואסור להגיע להלנת שכר.

דוד אזולאי: צריך להשתדל לא להגיע למצב כזה.

דוד אזולאי: גברת רות יוסף, אולי אפשר לבדוק איך פותרים כרגע את המצוקה האמיתית של תשלום משכורות העובדים.

רות יוסף: היתה בקשה של הגזבר להארכה של חח"ד, שניתנה.

בני רגב: לא ניתן שום דבר.

שוקי אמרני: אתמול אישרתי את זה.

ציון הדר: אבל זה לא פותר את הבעיה של תשלום המשכורות.

ציון הדר: מדובר ב-2 מיליון שקל.

בני רגב: זה לא למשכורות.

בני רגב: זה היה משהו אחר לגמרי.

בני רגב: לא נתנו שום דבר למשכורות, אל תטעו.

ציון הדר: זה כסף שקיבלנו כהלוואה לזמן קצר.

ציון הדר: התוקף שלה פג אתמול והיא חודשה לתקופה נוספת.

ציון הדר: זה לא נותן פתרון לתשלום המשכורות.

רות יוסף: אמרתי שאת הדברים שהרשות ביקשה לצורך תזרים מזומנים – אני לא יודעת אם זה כן למשכורות או לא למשכורות, אני לא נכנסת לזה – היא קיבלה.

דוד אזולאי: אבל זה לא פותר לה את הבעיה.

רות יוסף: לפתור את הבעיה – המשמעות של זה היא הקדמת מענק, וזה כבר לא ניתן כי אין מענק; או הלוואות מבנקים, וזה כמעט כלל לא ניתן כי הבנקים לא נותנים הלוואות.

רות יוסף: אלא אם כן הממשלה – זה לא משרד הפנים כי המשרד לא יכול לעזור – תחליט שהיא מעבירה כסף ללא כל תנאי לעיריית לוד.

רות יוסף: דרך אגב, למשרד הפנים אין סמכות לעשות את זה.

אלברט סיון: איך אפשר לתפקד עם גירעון כזה?

דוד אזולאי: אתם לוקחים בחשבון שהעובדים יתבעו את הרשות המקומית על הלנת שכר, וישלמו ריבית?

רות יוסף: מי כמוך יודע שאני לא יכולה לעשות כלום.

ציון הדר: בדיון אצל ראש הממשלה, עוד בימי מקסים לוי ז"ל, העירייה ביקשה מקדמה של 30 מיליון שקל על חשבון תכנית ההבראה, והכסף לא ניתן.

ציון הדר: אנחנו רק מתעסקים עם הדברים האלה ולא מקבלים שום פתרון.

רות יוסף: נכון, אתה צודק לגמרי.

ציון הדר: כמו שאמרתי קודם, עובדה שמשכורות חודש מאי לא שולמו, ומשכורות חודש יוני לא ישולמו כנראה גם כן כי אין אפשרות.

ציון הדר: אנחנו נכנסים לסחרור.

יורי שטרן: זה עבירה על החוק.

יורי שטרן: העירייה הופכת להיות עבריינית בקטע הזה.

רות יוסף: יש עוד הרבה מאוד עבריינים כאלה, לצערנו הרב.

בני רגב: זה לא מעודד אותנו.

ציון הדר: השבוע הוזמנתי לחקירה במשטרה ביחידה לחקירות הונאה בגלל קופות הגמל של העובדים שלא הועברו.

אמיל חדד: הייתי עד לשיחה בין ראש הממשלה ומר אביגדור יצחקי.

אמיל חדד: אמר ראש הממשלה: 30 מיליון שקל.

אמיל חדד: אמר מר אביגדור יצחקי: 30 מיליון שקל אני לא יכול, אני אסדר 20 מיליון שקל.

אמיל חדד: אז איפה ה-20 מיליון שקל?

רות יוסף: אני כבר אומרת לך, אם יעבירו 20 מיליון שקל לעיריית לוד אנחנו נשמח.

רות יוסף: אני לא מכירה את ההבטחה הזאת אבל אם היתה, אני שמחה.

ציון הדר: אנחנו ביקשנו בדיון אצל ראש הממשלה, עוד מר מקסים לוי ז"ל ביקש ואחר-כך גם ראש העיר מר בני רגב ביקש.

ציון הדר: אמרו שתהיה מקדמה של 10 מיליון שקל.

ציון הדר: נתנו 5 מיליון שקל ועכשיו החשב של משרד הפנים ביקש את הכסף בחזרה.

ציון הדר: אנחנו למעשה לא קיבלנו שום מענק על חשבון כיסוי הגרעונות בחודשים האחרונים.

בני רגב: יותר מזה, את ה-5 מיליון שקל שקיבלנו מנכ"ל משרד הפנים לקח מאיתנו בחזרה.

יורי שטרן: אני חושב שאנחנו נבוא בדברים עם משרד ראש הממשלה.

יורי שטרן: אני מניח שלאוצר אין כעת מה להוסיף.

יורי שטרן: מי זה נציג האוצר?

יורי שטרן: יש לך מה להוסיף?

ערן פולק: לא, אנחנו מתואמים לגמרי עם משרד הפנים.

ערן פולק: אנחנו ניתן כסף בהתאם לתכנית הבראה.

יורי שטרן: זה לא יקרה עד שמשרד הפנים לא יפנה.

יורי שטרן: מר פתאל, אני מבין שאתם מרכזים את כל הנושא של הטיפול הנקודתי.

יהודה פתאל: בטיפול הנקודתי יש 11 ישובים, מתוכם ראש הממשלה בחר ב-3 ישובים לטיפול אישי, להסרת חסמים.

יהודה פתאל: אימוץ נקודתי ללא תוספת תקציב.

יהודה פתאל: התוספת התקציבית ניתנה לכל 11 הרשויות הללו בתחומים שונים.

יהודה פתאל: מעבר לזה בא ראש הממשלה, והוא לא נתן תוספת תקציבית לשלושה הישובים האלה – עכו, לוד ודימונה.

יהודה פתאל: לא ניתנה תוספת תקציב לשלושה הישובים האלה מעבר למה שניתן לאחרים.

יהודה פתאל: מה שכן ניתן זה דחיפה במסגרת התקציבים הקיימים בישובים.

יהודה פתאל: אנסה להבהיר את התמונה, מה ניתן ללוד במסגרת הזאת של ביקור ראש הממשלה.

יהודה פתאל: במסגרת הזאת המשרד לביטחון פנים הוסיף תקנים ל-44 שוטרים.

יהודה פתאל: נעשים סיורים בעיר למלחמה בסמים, למלחמה בפשיעה, להגברת הביטחון של התושבים.

יהודה פתאל: הוגדלה תחנת המשטרה בעיר.

יהודה פתאל: מפקד תחנת המשטרה בלוד יפרט כל מה שנעשה בתחום הזה.

יהודה פתאל: משרד החינוך נתן פנימיות-יום ללימודים אחרי-הצהרים לכל הילדים בגיל הגן, לבני 3-6.

יהודה פתאל: יש תכנית מיוחדת למניעת נשירה לילדים בעיר.

יהודה פתאל: סיוע בבגרויות, בהכנת הילדים לבגרויות.

יהודה פתאל: נוספו מחשבים.

אביב סקירה: אבל זה במסגרת טיפול נקודתי בסיסי, לא בנוסף.

דוד אזולאי: מה עם המשכורות?

4403: לא נעים לי להגיד לכם, אני גם לא רוצה לפגוע בראש הממשלה.

4403: טיפול נקודתי בלוד התחיל כבר בשנת 1999.

4403: חבר'ה, תפסיקו.

4403: סליחה אדוני ראש העיר, אני מתנצל בפניך.

4403: תפסיקו פה להגיד שוב ושוב שראש הממשלה מוביל את זה.

4403: טיפול נקודתי התחיל עם ראש הממשלה לשעבר אהוד ברק ולא עם ראש הממשלה אריאל שרון.

4403: עכשיו אנחנו לא רואים כלום, לא משכורות, כלום.

4403: רק כל הזמן צעקות ואשליות.

4403: תפסיקו עם זה! אשליות!

יהודה פתאל: התקציב שאושר על-ידי ועדת הכספים לטיפול הנקודתי ניתן בספטמבר 2001 כך שלמעשה בשנת 2001 בקושי הספקנו.

יהודה פתאל: עיקר המאמץ היה בשנת 2002.

יהודה פתאל: ב-2002 למעשה התחלנו בטיפול הנקודתי.

יהודה פתאל: ראש הממשלה ביקר בלוד ביולי 2002.

יורי שטרן: ביולי אשתקד ביקר ראש הממשלה בעיר ואמר שהוא לוקח את זה תחת פיקודו.

יורי שטרן: מה השתנה מאז?

יורי שטרן: מה הטיפול העודף שהעיר קיבלה, ואיך אתם, כגוף שאמור לפתור את הפלונטרים האלה – אתה עובד תחת מר אלכס גולדנגורן?

יהודה פתאל: כן.

יורי שטרן: אחד התפקידים המרכזיים של מר אלכס גולדנגורן הוא לקחת סוגיות קשות כאלה ולקדם פתרונות.

יורי שטרן: אתה יושב פה ושומע מראש העיר, ונמצאים פה אנשים מוועד העובדים וארגונים נוספים שעוד לא שפכו את לבם בכלל, ואני לא מדבר עכשיו על הסכסוכים הפנימיים, כעת זה פחות מעניין.

יורי שטרן: התמונה שאנחנו רואים היא תמונה של קריסה טוטלית של לוד, והמצב לא משתפר.

יורי שטרן: אתה נתת כמה דוגמאות של מה שעשיתם במסגרת הטיפול הנקודתי.

יורי שטרן: זה נשמע כמו אקמול לחולה סרטן.

יורי שטרן: זאת אומרת, בסדר גמור שעזרתם לפנימיות ועזרתם לזה ולזה אבל כאשר המערכת כולה קורסת אז מה זה כבר נותן שתוך כדי הקריסה כמה דברים טופלו?

יורי שטרן: אי אפשר לחיות.

יורי שטרן: איך אתם כמשרד ראש הממשלה נערכים לטפל בעניין הזה?

יורי שטרן: ברגע שראש הממשלה לקח על עצמו, מעבר לטיפול נקודתי, לתת עדיפות נוספת לשלוש הערים האלה אתם הופכים להיות הממונים.

יורי שטרן: אנחנו דנים כעת על לוד אבל נעשה ישיבות נוספות על כל שלוש הערים ונתחיל לפעול בצורה רצופה.

יורי שטרן: אחר-כך תהיה ישיבה על עכו ועל דימונה.

יורי שטרן: אני רוצה להבין מכם איפה באמת אותו כוח נוסף, איפה העדיפות שאתם נותנים, ואיך אתם רואים את הקריסה הזאת של העיר, עם כל הטיפולים הנקודתיים שאתם נותנים.

יורי שטרן: איפה הפתרון היותר יסודי?

יורי שטרן: במה למשל אתם עוזרים לעיר הזאת להגיע לתכנית הבראה?

יורי שטרן: האם גייסתם איזה חברה חיצונית, אולי באמצעות משרד הפנים, שתעזור?

יורי שטרן: הרי הם מתמודדים עם זה מדי חודש בחודשו, ואני מניח שהדברים השוטפים לא נותנים להם הרבה זמן להשקיע בדברים לטווח קצת יותר ארוך – וקצת יותר ארוך זה אולי 3 חודשים מול שבועיים.

יורי שטרן: יש פה מצוקה אמיתית וכל הגורמים בעצם מוכנים לעזור.

יורי שטרן: אבל אין פה סיוע חירום.

יורי שטרן: אתם עובדים כקליניקה ופה מדובר באמבולנס של מגן דוד אדום שחייב לבוא ולהציל את העיר.

יורי שטרן: איפה הטיפול הזה של האמבולנס?

יהודה פתאל: משרד ראש הממשלה בתכנית הזאת, שנקראת תכנית "אופק", הטיפול הנקודתי, לא לקח על עצמו ליווי מעבר למקצוענות של משרדי הממשלה.

יהודה פתאל: אנחנו סמכנו על הטיפול המקצועי של משרד הפנים.

יורי שטרן: אבל אתה רואה שזה לא עובד.

דוד אזולאי: אתה מייצג את משרד ראש הממשלה?

יהודה פתאל: לא, אני אחראי על תכנית "אופק".

דוד אזולאי: האם נציג של משרד ראש הממשלה נמצא כאן?

בני רגב: הוא מטעם ראש הממשלה.

דוד אזולאי: תרשה לי, עם כל הכבוד, כשאני שואל מי נציג משרד ראש הממשלה אני יודע למה אני מתכוון.

יורי שטרן: אני חושב שחייבים לעשות ישיבה עם מר אביגדור יצחקי ועם מר אלכס גולדנגורן, למרות שהם מסיימים את תפקידם.

משה גפני: הם הוזמנו?

יורי שטרן: כן, משרד ראש הממשלה הוזמן.

משה גפני: למה הם לא באו?

יורי שטרן: אני מקווה שהם לא יסיימו את תפקידם מפני שאני חושב שהם בסך הכול עושים עבודה טובה.

יורי שטרן: במקרה אני מכיר את שניהם כבר שנים רבות.

יורי שטרן: צורת הטיפול שמתבקשת ממשרד ראש הממשלה היא בדיוק איפה שהמשרדים המקצועיים לא מצליחים להתמודד.

יורי שטרן: איפה שמשרד הפנים מתמודד עם הבעיה לא צריך את משרד ראש הממשלה בכלל; איפה שמשרד האוצר נותן את הכסף ביד רחבה לא צריכים התערבות של מר אביגדור יצחקי.

יורי שטרן: מתי צריכים את ההתערבות?

יורי שטרן: כאשר לא מתפקדים.

יורי שטרן: אנחנו רואים פה בדיוק את המצב שבו אתם, כגורם היחיד בממשלת ישראל שמסוגל להיות על-משרדי, נדרשים לפעול.

יהודה פתאל: בישיבה אצלנו ראש הממשלה האיץ במשרד הפנים ובעירייה להגיע לתכנית הבראה.

דוד אזולאי: מה זה "האיץ"?

דוד אזולאי: הוא העביר כסף למשרד הפנים?

דוד אזולאי: מה זה האיץ?

דוד אזולאי: עם כל הכבוד, בנו פרויקטים, בנו פילים לבנים או שהולכים לבנות אותם ואחר-כך אין מי שיתחזק אותם.

דוד אזולאי: מדובר פה על משכורות, מדובר על גרעונות, מדובר על ארנונה, על חיי היום-יום.

דוד אזולאי: יושבים פה תעשיינים שזועקים: אם לא תתנו לנו אנחנו הולכים.

דוד אזולאי: זאת הצרה האמיתית של העיר.

דוד אזולאי: על מה אתם מדברים?

דוד אזולאי: על עוד פרויקט שבניתם עם המשרד לתשתיות הלאומיות או משרד הבינוי והשיכון?

דוד אזולאי: זאת הבעיה של לוד?

דוד אזולאי: זאת לא הבעיה של לוד, עם כל הכבוד.

דוד אזולאי: תפסיקו לעבוד עלינו! אני רוצה שמשרד ראש הממשלה יבוא לכאן ויגיד מה הוא עשה למען העיר לוד, מה הוא עשה למען דימונה, מה הוא עשה למען עכו.

דוד אזולאי: זה הכול.

יורי שטרן: הדיווח שלך בסך הכול משאיר תמונה עלובה מאוד.

יהודה פתאל: כי עדיין לא דיווחתי הכול.

דוד אזולאי: עם כל הכבוד, אני יודע מה תדווח לנו.

דוד אזולאי: תדווח שניתנו תקציבים להקמת פרויקטים, להסרת חסמים.

דוד אזולאי: זה מעולה, זה מצוין.

דוד אזולאי: אחרי שהייתי רעב ואכלתי לחם, עכשיו אני מוכן לקבל את העוגות לקינוח.

יהודה פתאל: משרד הפנים טוען שיש יותר עובדים ממה שצריך להיות ואם תהיה תכנית הבראה אפשר יהיה להתקדם.

יהודה פתאל: מי יכול להגיד לו שזה לא נכון?

דוד אזולאי: לכן אמרתי, בואו נלך קודם כול על תכנית הבראה, ניכנס לתכנית הבראה.

יורי שטרן: הדבר הקלסי שאמור להיות בטיפולכם הוא הרחבת בסיס הגבייה של העיר וצירוף שטחים שמסוגלים לשלם ארנונה אמיתית לעירייה.

יהודה פתאל: אבל זה גם בסמכות משרד הפנים.

יהודה פתאל: הוועדה הוקמה ואתם יודעים איך מרחיבים גבולות בוועדה של משרד הפנים.

יורי שטרן: אין פה זמן לוועדות.

אליהו סער: סליחה, תספר ליושב-ראש הוועדה שנתקבלה שם החלטה לא לצרף שטחים.

אליהו סער: תספר הכול.

משה גפני: אדוני היושב-ראש, אני ממש מופתע.

משה גפני: עד היום ידעתי שראש הממשלה הוא איש אמין.

בני רגב: הוא נשאר אמין.

בני רגב: אני לא רוצה להשמיץ אותו.

משה גפני: מדובר על דיווח שהוא בסדר גמור.

משה גפני: זאת אומרת, פרויקט "אופק" הוא פרויקט רציני מאוד וחשוב בכל המקומות שבהם יש טיפול נקודתי.

משה גפני: היתה התחייבות של ראש הממשלה – אנחנו מדברים על לוד, אני מבין שבגלל זה גם עשית את הישיבה.

יורי שטרן: אני רציתי לבדוק איך שלוש הערים האלה מקבלות טיפול.

משה גפני: אז אתה מקבל עכשיו דיווחים איך פועל הטיפול הנקודתי בכל הארץ?

משה גפני: אנחנו יודעם את זה.

משה גפני: השאלה היא מה עושים ללוד, אז אתה מקבל עכשיו דיווחים מה עושים בכל הארץ?

משה גפני: אני בטוח שראש הממשלה הוא איש אמין, שלא תהיה אי-הבנה.

משה גפני: למי שהיה ספק בזה שיידע עכשיו, בין אם זה נכון ובין אם זה לא נכון.

משה גפני: מי שרוצה להגן עליו, שיגן עליו.

דוד אזולאי: אנחנו נגן עליו.

משה גפני: אנחנו נגן עליו, נכון.

משה גפני: אם לא אנחנו, מי?

משה גפני: החברים שלו יגנו עליו?

דוד אזולאי: אף אחד לא פה.

דוד אזולאי: רק אנחנו צריכים להגן עליו.

יורי שטרן: הדיון הוא הרבה יותר ארוך ממה שתכננתי.

יורי שטרן: יש עוד כמה דברים שאני רציתי רק לסמן אותם.

יורי שטרן: אנשים באו והם יגידו כמה משפטים, לא מעבר לזה כי אנחנו לא נוכל עכשיו להמשיך.

יורי שטרן: הישיבה הבאה בנושא לוד תהיה בעיר ואנחנו נקים גם ועדת-משנה שתעקוב שבוע-שבוע אחר מה שקורה בעיר.

יורי שטרן: אדון פתאל, היות ואתה נשלחת ממשרד ראש הממשלה אתה גם תישא בכל הנטל ובעומס המשימה.

יורי שטרן: אנחנו מבקשים ממשרד ראש הממשלה לתת טיפול חירום לעיר לוד.

יורי שטרן: טיפול חירום זה אומר לזמן את נציגי המשרדים, יחד עם העירייה, לראות את נקודות התורפה, איפה הדברים תקועים כבר כמה חודשים.

יורי שטרן: אין סיכוי שפתאום תהיה פריצה קדימה.

יורי שטרן: אם עד כה לא היתה פריצת-דרך אז סתם תחכו עוד לראות מה יקרה?

בני רגב: זה עומד בבית-דין לעבודה.

יהודה פתאל: אתה מדבר על משרד הפנים.

יהודה פתאל: לא על משרדי הממשלה.

יורי שטרן: זה משרד הפנים ומשרד האוצר ומשרד הביטחון.

דוד אזולאי: כרגע הבעיה היא עם משרד הפנים.

ערן פולק: עם המשרד לביטחון פנים הרי אין שום בעיה.

דוד אזולאי: מר רגב, אתה יודע מתי יתייחסו אליך?

דוד אזולאי: כשהעיר תהיה מושבתת, כשלא יפנו אשפה ולא יקיימו לימודים.

דוד אזולאי: כולם יברחו ואז תראה שיבואו לעזור לכם.

דוד אזולאי: מה אתה דואג, תעשה את זה.

בני רגב: אני נמנע מזה.

דוד אזולאי: הדרוזים הקימו אוהל מול משרד ראש הממשלה.

דוד אזולאי: אתה יכול להצטרף אליהם.

יורי שטרן: אני רואה הרבה מאוד אנשים שבוער להם ורוצים לדבר.

יורי שטרן: אני חושש שלא נוכל.

יורי שטרן: אני חשבתי שאנחנו נתרכז בעניין ההתמודדות עם הפשיעה ולכן הוזמן מפקד תחנת המשטרה, ורציתי לשאול אותו הרבה מאוד שאלות, אבל כנראה זה לא יהיה הפעם.

יורי שטרן: אנחנו נעשה על זה דיון נפרד.

יורי שטרן: מה שגילינו בקטע הלאומי-הכספי הוא הדבר הבוער ביותר.

יורי שטרן: המשטרה יכולה אמנם לפעול ביתר-שאת גם בלי לחכות לתכנית ההבראה.

בני רגב: היא פועלת.

יורי שטרן: אנחנו נשב אחר-כך אתך ועם התושבים.

יורי שטרן: בקטע הזה חייבים באמת לתת פתרונות חירום.

יורי שטרן: לכן אנחנו מפנים בקשה למשרד ראש הממשלה לשבת עם פרנסי העיר, עם משרד הפנים ועם משרד האוצר, כי בלי האוצר זה לא ילך, ולמצוא הסדרים אד-הוק שיאפשרו לעיר להמשיך לתפקד, לפחות ברמה הבסיסית של תשלום משכורות לעובדים.

יורי שטרן: דבר שני, נראה לי שההתקדמות בבניית תכנית ההבראה היא אטית מאוד, וכך שמענו מכל הצדדים.

יורי שטרן: יש לזה סיבה, זה לא סתם.

יורי שטרן: אולי אפשר לגייס מומחים חיצוניים כדי לבנות את זה, אני לא יודע.

קריאה: מומחים עולים הרבה כסף.

יורי שטרן: יש שיטות לפתרון הפלונטרים האלה.

יורי שטרן: לא יכול להיות שאתם תשבו ותחכו עד שהעיר תבוא סוף-סוף עם התכנית המקובלת על המוסדות, ואז אולי יבואו מענקים וצעדי סיוע נוספים.

יורי שטרן: אנחנו כמדינה לא יכולים להרשות לעיר הזאת למות בטרם התגבשה לה תכנית הבראה.

יורי שטרן: אני מתנצל על כך שאנשים רבים מאוד, כולל יושבת-ראש ועד העובדים, לא הספיקו להתבטא.

אבלין דהן: אל תדאג, אני לא אדבר.

אבלין דהן: רק תדעו שכל חודש שתאחרו את המשכורת אני אגיש תביעה להלנת שכר ובסוף המדינה תשלם את זה.

אבלין דהן: לא יתכן שעובדים לא יקבלו משכורת.

אבלין דהן: אתם גם לא יכולים לבקש מראש עיר שעומד להתמודד שוב לראשות העיר לעשות תכנית הבראה.

4403: לכן צריך לדחות את הבחירות.

אבלין דהן: עוד 4 חודשים יהיו בחירות ואתם לא יכולים לבקש מראש עיר במצב כזה לעשות תכנית הבראה.

בני רגב: אני מכין תכנית הבראה למרות הכול.

אבלין דהן: אתה יודע בדיוק מה תהיה התוצאה של התכנית הזאת.

אבלין דהן: אתה עושה פה חיסול פוליטי ואתה שם ברשימה את האנשים שלא צריכים להיות בה.

אבלין דהן: היום אתם לא צריכים לדרוש תכנית הבראה.

עסאם מח'ול: היא הציגה צד אחר של המטבע ממה שהציג ראש העיר.

עסאם מח'ול: היא סיפרה כאן שהוא פיטר 300 עובדים וקיבל במקומם 300 עובדים אחרים.

עסאם מח'ול: יכול להיות שזה מצחיק אותך.

עסאם מח'ול: אני לא יודע מי צודק, אתה או היא.

עסאם מח'ול: אני לא תמיד מקבל את מה שאתה אומר כעובדות בדוקות.

בני רגב: סלח לי, אני מכבד אותך, תקשיב לי רגע.

עסאם מח'ול: לא, אני לא רוצה להקשיב לך כי אתה לא רצית שהיא תדבר.

עסאם מח'ול: אי אפשר לרמוס את העובדים ולא לשמוע אותם.

עסאם מח'ול: זה לא יאה ולא מתאים לוועדת הפנים של הכנסת.

יורי שטרן: חבר הכנסת מח'ול, אני החלטתי להפסיק את הדיון בקטע הזה כי אני לא רואה פה כעת שום טעם למאבק בין העובדים לבין העירייה.

יורי שטרן: המאבק זה יוכרע בבית-דין, אני לא מתערב בזה.

עסאם מח'ול: זה לא עניין של מאבק.

עסאם מח'ול: זה עניין של צד אחר של תכנית ההבראה.

אבלין דהן: אם אתם לא מתערבים, תעבירו בינתיים משכורות לעובדים.

יורי שטרן: העיר לא משלמת משכורות כי אין לה כסף.

יורי שטרן: אני אמרתי שזאת עבירה פלילית, כולם יודעים את זה.

יורי שטרן: לכן אנחנו צריכים פה טיפול שורש לפני שפותחים מחדש את כל הסכסוכים הפנימיים.

בני רגב: חשוב לי שתשמעו את התעשיינים, שיש להם חלק דומיננטי בעיר הזאת.

יורי שטרן: כולם חשובים.

יורי שטרן: גם ועד העובדים חשוב מאוד.

יורי שטרן: אני מתנצל גם בפני התעשיינים.

יורי שטרן: בפעם הבאה נבוא אל העיר שלכם.

4403: השאלה היא מה עושים מחר בבוקר, מה אומרים לעובדים.

יורי שטרן: לכן אני לא רוצה יותר לשמוע עדויות כי המצב לעת עתה ברור למדי, לא צריך להוסיף יותר.

4403: לא עדויות.

4403: כל הכבוד לך שהתייחסת לעיר, זה יפה מצדך.

4403: אבל אני שואל אותך שאלה כאזרח, מה אנחנו אומרים מחר לאנשים שלא מקבלים משכורות כבר חודשיים?

4403: אדוני חבר הכנסת, יושב-ראש הוועדה, אנשים פה אמרו לך שאין להם מה לאכול.

משה גפני: אבל מה אתה רוצה ממנו?

משה גפני: זה לא הסמכות שלו.

משה גפני: התפקיד שלו לפקח על משרדי הממשלה והם צריכים לעשות את זה.

משה גפני: צריך לעשות את זה משרד ראש הממשלה, צריך לעשות את זה משרד הפנים, צריך לעשות את זה משרד האוצר.

4403: תכנסו ישיבה כבר הלילה.

4403: לא מחרתיים, לא בעוד חודשיים.

בני רגב: ברשותכם, לפני שהיושב-ראש מסכם, קודם כול אני מברך על הישיבה הזאת.

בני רגב: זאת אולי הפעם הראשונה שאנחנו נפגשים אבל אני מעריך איך שאתה מוביל את זה ואני רואה שאתה חי את העיר הזאת ומבין את המשמעות שלה.

בני רגב: אני מודה לך באמת, אדוני היושב-ראש, בשמי ובשם הנוכחים פה.

בני רגב: אני מקווה, זאת הבקשה האישית שלי, שזה יהיה עקבי.

בני רגב: העיר הזאת לא יכולה לסבול עוד יום אחד.

בני רגב: גם כאשר כולם מתפזרים והולכים מפה הביתה תיתן את דעתך לעיר לוד.

בני רגב: העיר הזאת הולכת לאיבוד וזאת תהיה בכייה לדורות.

בני רגב: אני חושש שאנחנו לא נוכל להציל אותה בסוף.

בני רגב: כל מה שתדרוש מאיתנו, אנחנו פה לרשותך.

יורי שטרן: תודה.

יורי שטרן: אני רואה את המצב כמצב חירום.

יורי שטרן: זה איזה תהום שפתאום נפתחת ממש בלב המדינה.

יורי שטרן: מיד לאחר הישיבה אני אפנה לשר הפנים, שהיה אמור להיות פה והתנצל שלא בא, היה לו משהו פתאומי בלילה, ואני מצטער על כך מאוד.

יורי שטרן: אני אפנה מיד, בשם הוועדה, לשר הפנים, לשר האוצר ולמנכ"ל משרד ראש הממשלה לקיים התייעצות דחופה ומידית יחד אתך, קודם כול על פתרון המצוקה השוטפת של משכורות העובדים.

יורי שטרן: בי"ת, התייעצות דחופה על קידום תכנית ההבראה: סיום הכנת תכנית ההבראה, הוצאה לפועל שלה, וכל הדברים שהיו אמורים ללוות אותה, כולל צירוף שטחים נוספים, כולל עניין הארנונה.

יורי שטרן: לא שכל דבר יצטרך להמתין לקודמו ואחר-כך עוד ועדה ועוד המתנות אלא באמת להכין את שורת הצעדים ולהפעיל אותם בו-זמנית.

משה גפני: אדוני היושב-ראש, תדע לך שלא בסדר ששר הפנים לא הגיע.

משה גפני: הוא ישב אתמול שעתיים בוועדת העלייה, הקליטה והתפוצות של הכנסת על שטויות שלא נוגעות למשרד שלו, על גיורים, על פסולי חיתון ועל כל מיני שטויות.

משה גפני: זה לא עניינו, זה לא הנושא שלו והוא ישב שם שעתיים.

משה גפני: ופה דנים בנושא שנמצא ישירות תחת אחריותו, התמודדות של עיר במרכז הארץ, ואין לו זמן לבוא?

משה גפני: ואתה עוד מקבל את הביקורת, כשאתה עושה את הישיבה והוא יושב אני לא יודע איפה?

משה גפני: הוא מדבר על גיורים ועל פסולי חיתון, מה שלא נוגע אליו בכלל, סתם בגלל שהוא מתחרה עם השר יוסף לפיד בכותרות.

משה גפני: שיטפל בלוד.

יורי שטרן: הוא אמר שהיתה לו תקרית פתאומית שחייבה אותו לעבוד בלילה.

משה גפני: אז אני מתנצל.

משה גפני: בישיבה הבאה הוא יהיה?

יורי שטרן: אני אשתדל שאנחנו נבוא ללוד יחד איתו.

משה גפני: אדוני ראש העיר, האם שר הפנים נפגש אתך?

בני רגב: כן, פעם אחת.

בני רגב: היינו בלשכה שלו, ישבנו והוא התייחס.

בני רגב: אבל תוצאות לא היו, זה נכון.

יורי שטרן: אני מנסה לסכם.

יורי שטרן: אנחנו רואים את המצב בעיר לוד כמצב שדורש טיפול דחוף ביותר, בהתאם להחלטה שהתקבלה אצל ראש הממשלה לתת לעיר הזאת עדיפות מעל כל שאר הערים חוץ מעוד שתיים.

יורי שטרן: אנחנו נפנה למנכ"ל משרד ראש הממשלה ולשני השרים בדרישה למצוא פתרון דחוף לבעייה האקוטית ולהמשיך ולקדם את שאר הנושאים המרכזיים בתחום תכנית ההבראה, מתן מענקים ופתרון בעיות נוספות, כולל צירוף שטחים נוספים.

יורי שטרן: בהתמודדות לראשות העיר לוד הרשימה שלנו הציגה כנושא מרכזי בתכנית שלה את צירוף אזור שדה התעופה לשטח העיר לוד והתגאתה מאוד בכך.

יורי שטרן: יושב פה ארקדי, חבר מועצת העיר שהיה ראש הרשימה שלנו.

יורי שטרן: אין שום הצדקה ששטחים רבים בסביבה הקרובה מאוד לעיר לוד, שהם עתירי כסף בסך הכול, לא תורמים כהוא זה לעיר, כאשר הם בהחלט נהנים כך או אחרת מהשירותים המוניציפליים, מהמיקום הקרוב של העיר, מהעובדים שגרים בעיר.

יורי שטרן: בנוסף לכך נעשה בדיקה אצל שר הפנים בעניין דחייה אפשרית של הבחירות.

דוד אזולאי: אני מציע לך, אדוני היושב-ראש, בעניין הזה, היות ומדובר בחקיקה אני מציע שחברי הוועדה ייזמו תיקון חקיקה.

יורי שטרן: אנחנו נשב עם שר הפנים, אולי נבוא כמה חברים שיש להם ניסיון.

יורי שטרן: אני לא רוצה לעשות פה דבר בחיפזון.

יורי שטרן: זה מבזה אותנו שבחקיקה הקודמת קבענו שהבחירות תהיינה במועד ועכשיו אנחנו באים עם הצעה אחרת.

יורי שטרן: עדיף לא לעשות את זה.

יורי שטרן: נראה אם יש פתרון.

משה גפני: לעשות את זה בהידברות, אין דרך אחרת.

יורי שטרן: כמו שאמרתי, ועדת הפנים ואיכות הסביבה של הכנסת מקימת ועדת-משנה שתעקוב אחר ביצוע החלטות הממשלה ופתרון הבעיות של העיר לוד.

יורי שטרן: דיברתי עם כמה מחברי הוועדה, עוד לא סיכמתי לעצמי מי יעמוד בראש ועדת-המשנה.

יורי שטרן: הייתי רוצה שזה יהיה חבר הכנסת דוד אזולאי אבל בגלל שאני מקים ועדת-משנה גם על עכו אז מטבע הדברים הוא ירצה לעמוד בראשה.

יורי שטרן: חבר הכנסת דוד טל הוא לא חבר הוועדה.

משה גפני: אפשר לעשות ועדת-משנה על שלוש הרשויות וחבר הכנסת אזולאי יעמוד בראשה.

יורי שטרן: אני מתחייב בתוך שבוע להקים ועדת-משנה.

יורי שטרן: אנחנו ניצור פה איזה מנגנון של מעקב שיטתי, אני מקווה על בסיס שבועי, על התקדמות העניינים בעיר.

יורי שטרן: את הישיבה הבאה על העיר לוד, כמו שאמרתי, נשתדל לקיים בעיר עצמה, אני מקווה מאוד שעם שר הפנים ואולי עם עוד נציגים ברמה נאותה, כמו מנכ"ל משרד ראש הממשלה.

יורי שטרן: בלעדיו אני חושב שאנחנו מול כל משרד ומשרד לא נתקדם.

יורי שטרן: פה חייבת להיות התערבות פעילה מצד משרד ראש הממשלה.

יורי שטרן: מין קונדוליסה רייס, אבל לטובת היהודים לשם שינוי.

משה גפני: לפי קצב ההתערבות שלה במה שנעשה כאן היא יכולה לטפל גם בלוד.

יורי שטרן: בנושא החוק והסדר ובנושא הבנייה, כולל הבנייה שחייבת תכניות ולא רק בנייה בלתי חוקית, אנחנו נקיים ישיבות נפרדות של מליאת הוועדה.

יורי שטרן: אני דווקא מברך את ראש העיר על שהוא מנסה לאכוף את החוק בצורה נמרצת יותר כי אין פתרון בלי אכיפה.

עסאם מח'ול: עוד פעם אתה נופל בזה, אתה כורך את הבנייה עם פשיעה.

יורי שטרן: אמרתי שאלה שני נושאים נפרדים: נושא הבנייה ונושא הפשיעה.

עסאם מח'ול: אני מנסה להחדיר לתודעה שלנו שיש בעיה של דיור לתושבים בעיר לוד.

עסאם מח'ול: אני מבקש שעד שאנחנו נדון יופסקו ההריסות.

יורי שטרן: אני לא מוכן לבקש מראש העיר לא לאכוף את החוק על עבירות הבנייה.

עסאם מח'ול: אני מדבר על בנייה קיימת כי אולי נגיע להצעה ללגליזציה.

יורי שטרן: קודם נמחק את החוק.

עסאם מח'ול: אתה לא מציע פתרון.

עסאם מח'ול: אתה מתעלם מהצורך של התושבים.

עסאם מח'ול: הבעיה היא עם הקשיים של תושבי לוד הערבים ולא עם הבנייה.

בני רגב: חבר הכנסת מח'ול, אני רוצה שאתה תבוא אתי לביקור בעיר ותהיה אתי ביחד.

בני רגב: תראה שאני לא מצטייר כגזען.

עסאם מח'ול: אני אבוא, אני מקבל את ההזמנה.

יורי שטרן: חבר הכנסת מח'ול, תרשה לי לסיים את הישיבה.

עסאם מח'ול: אני מנסה להשתתף בסיכום ולבקש שתופסק הריסת הבתים.

יורי שטרן: אני לא מקבל את זה.

עסאם מח'ול: אז נצביע.

יורי שטרן: זה יירשם בפרוטוקול.

יורי שטרן: אנחנו רק שני חברי כנסת, אני נגד ואתה בעד.

יורי שטרן: אני חושב שחובה על ראש העיר לאכוף את החוק.

יורי שטרן: על הנושא הזה אנחנו נקיים ישיבות נפרדות, אחת על הבנייה והשנייה על הפשיעה.

יורי שטרן: אני מבקש ממפקד התחנה להישאר איתנו עוד כמה דקות, יחד עם נציגי שכונת האקדמאים ועם ראש העיר.

יורי שטרן: תודה רבה.

יורי שטרן: אני מתנצל בפני כל אלה שטרחו להגיע ולא קיבלו רשות דיבור, זה פשוט מכורח הנסיבות.

יורי שטרן: תודה.