ועדת הפנים ואיכות הסביבה, כנסת 16, פרוטוקול מספר 31, 2003-06-16 10:00

יורי שטרן: בוקר טוב.

יורי שטרן: בשבוע שעבר פנה אליי חבר הכנסת איוב קרא וביקש לקיים דיון מהיר בנושא.

יורי שטרן: לאחר שסיכמנו שיהיה דיון נתנה לנו לשכת יושב ראש הכנסת הוראה לקיים את הדיון בנושא השובתים בכיכר הלחם בתל-אביב.

יורי שטרן: הדיון לא יהיה ארוך למרות שאנחנו צריכים לעסוק בסוגיה לא פשוטה.

יורי שטרן: לדעתי, חייבים להגיע לפשרה בין זה שאזרחים רוצים לקיים פעילות מחאתית ובין זה שיש פה עניין של זכויות קניין, בעלות פרטית, ורווחת התושבים המתגוררים באזור.

יורי שטרן: צריך לזכור שגם לזה יש ערך.

יורי שטרן: חבר הכנסת איוב קרא תציג לנו את הנושא בבקשה.

איוב קרא: אדוני היושב ראש, חבריי, וכל מוזמני הישיבה החשובה הזו, כמו כל אדם מהשורה לא יכולתי להישאר אדיש למצב הכלכלי-חברתי שבו נמצאת ישראל, ובוודאי שלא יכולתי להיות אדיש למצבם של דיירי כיכר הלחם.

איוב קרא: דיירי כיכר הלחם מפגינים קרוב ל-250 יום, ובסופו של דבר התגבשה פשרה שהם יצטרכו לעזוב את המקום תוך שבועיים.

איוב קרא: עד כמה שידוע לי, משרד השיכון היה צריך לתת תשובה לשאלה לאן יעברו האנשים האלה ואיפה ישכנו אותם.

איוב קרא: עשרות משפחות יושבות בכיכר הלחם.

איוב קרא: אותן משפחות נמצאות במצב קשה ביותר מבחינה חברתית-כלכלית.

איוב קרא: אנחנו נמצאים בתקופה קשה מבחינה כלכלית-חברתית ויכול להיות שהמצב הזה אף יהיה גרוע יותר.

איוב קרא: לדעתי, המציאות של היום קשה יותר מתקופת הצנע בשנות החמישים, כאשר חילקו אבקת חלב או ביצים.

איוב קרא: יש היום קבוצה של אנשים שצריך לדאוג להם.

איוב קרא: אני לא נכנס לעניין החוקי או לא חוקי.

איוב קרא: אני חושב שבמדינת ישראל אסור שיהיה מצב בו לאנשים לא תהיה קורת גג, או יכולת להתקיים.

איוב קרא: כאנשי ציבור, אנחנו מצווים לדאוג לדברים האלה.

איוב קרא: אי אפשר לעמוד מהצד, אי אפשר להיות אדישים לתופעות כמו חיפוש אוכל בפחי אשפה.

איוב קרא: זה דבר שלא יעלה על הדעת.

איוב קרא: אני מכיר את זה, אני ביקרתי במקום ועקבתי אחר הדברים.

איוב קרא: אני ראיתי תופעה שבה אימהות מאכילות את התינוקות במים במקום חלב.

איוב קרא: אני ראיתי שם מקררים ריקים.

איוב קרא: אני לא יכול לעבור לסדר היום כשאני רואה דברים כאלה ולכן ביקשתי את אמון הוועדה כדי להביא לכך שהתופעה הזו תקטן ושלאנשים האלה יהיה בית.

איוב קרא: אני הייתי מצפה שלא יהיו במדינת ישראל הפגנות כאלו ארוכות טווח ולכן אני גם הגשתי הצעת חוק תקדימית שמדברת על זה שלממשלה תהיה מחויבות לפתור בעיה, מחאה שהיא נגד הממשלה, תוך מאה ימים, ואם לא תהיה הכרעה בנושא יבוא הנושא למליאה.

איוב קרא: אנחנו נביא את הצעת החוק הזו בימים הקרובים לקריאה טרומית ואני מקווה שבסופו של דבר לא נגיע למצב כפי שהוא היום, שאנשים לא יודעים מה קורה איתם אחרי 250 יום.

איוב קרא: אדוני היושב ראש, לפני שבועיים היה ניסיון פשרה בין משרד השיכון בתיווך יושב ראש ועדת הכספים, בו לקחו על עצמם נציגי משרד השיכון להביא איזשהי תשובה או ישועה מבחינת אתר חלופי, שאנשים יוכלו לקבל בתים למגורים.

איוב קרא: מדובר בפתרון לפחות ל-15 המקרים הקשים מבינהם.

יורי שטרן: האם היה מדובר בפתרון פרטני למשפחות או בפתרון להפגנה?

איוב קרא: אני מדבר על פתרון ל-15 משפחות שהן במצב סוציו-אקונומי קשה ביותר.

איוב קרא: אני לא יודע אם בסופו של דבר נתנו תשובות אם לאו.

איוב קרא: אני מציע שאנחנו נשמע איפה עומדת היום הפשרה הזו.

איוב קרא: דיירי כיכר הלחם לא מתנגדים להתפנות לבתי מגורים.

איוב קרא: הפשרה הייתה צריכה לבוא מצד הממשלה, אבל הממשלה עדיין לא נתנה תשובה.

יורי שטרן: יושבים פה כמה אנשים שהם בעלי מקצוע בתחום ההפגנות והמחאות.

יורי שטרן: המחאה הזו אמורה להיות מחאה חברתית כללית.

יורי שטרן: כלומר, לחלק מהמשתתפים בהפגנה יש מצוקה פרטית, ויש דרישה כללית לשינוי המדיניות החברתית.

יורי שטרן: אם אנחנו מדברים על פתרונות שמשרד השיכון הבטיח לספק למפגינים כפרטים, אז זה דבר אחד.

יורי שטרן: אם אנחנו מדברים על התנהגות כלפי עצם המחאה אז זו סוגיה אחרת.

יורי שטרן: אני רוצה לשאול אתכם, על מה אתם רוצים לדון כעת?

איוב קרא: הדיון כרגע הוא על מציאת מוצא להחלטת בית המשפט שהחליט שהם צריכים להתפנות, כאשר באמצע הייתה פשרה על הזמן שהוקצה לפינוי.

איוב קרא: תוך כדי זה הממשלה הציעה לבדוק פתרון מעשי ופרטני למשפחות.

אחז בן ארי: אין שום פשרה בנושא הזה.

אחז בן ארי: אנחנו רוצים שהם יתפנו מייד.

איוב קרא: אדוני היושב ראש, אני יכול לקרוא את הודעת ועדת הכספים מיום שמיני ליוני 2003.

איוב קרא: "עיריית תל-אביב נענתה לבקשת יושב ראש ועדת הכספים לדחות את הפינוי עקב מאמציו לגשר על חילוקי הדעות בין השובתים לבין משרד השיכון.

איוב קרא: ביום שני בבוקר תועבר רשימה מעודכנת של הנזקקים למשרד השיכון שיבחן ביסודיות כל מקרה וימסור תשובתו תוך 24 שעות".

שמואל סעדיה: אדוני היושב ראש, אני קודם כל רוצה להודות לך, לחברי הוועדה ולכל חברי הכנסת על כך שהואלתם בטובכם להעלות את הנושא הזה לסדר היום הפרלמנטרי של הכנסת, ועל זה שיש ניסיון למצוא פתרון בשני קוים מקבילים: גם פתרון פרטני וגם פתרון קבוצתי, מכיוון שהקבוצה הנהדרת הזו בראשות ישראל טוויטו-כיכר הלחם, נאבקת לא רק למען עצמם, אלא בראש ובראשונה למען ציבור אנשים שהם מובטלים, נכים, נדכאים, ואנשים חלשים אחרים בחברה.

שמואל סעדיה: אני רוצה לתקן את חברי המלומד שאומר שאין עניין של פשרה.

שמואל סעדיה: התחיל פה בכנסת תהליך פרלמנטרי.

שמואל סעדיה: אני רוצה לעדכן אתכם ולומר שבית המשפט העליון פעם שנייה הוציא צו ביניים.

שמואל סעדיה: בפעם הראשונה הוצא צו ביניים נגד עיריית תל-אביב במעמד צד אחד והוא העביר את זה לדיון בבית משפט המחוזי.

שמואל סעדיה: בית המשפט המחוזי קבע את מה שקבע.

שמואל סעדיה: אנחנו עתרנו לבית המשפט העליון וקיבלנו צו ביניים שאוסר למרות פסק הדין, על עיריית תל-אביב לפנות אותנו מהמקום, כל עוד הערעור תלוי ועומד, בהתאם להחלטה שישנה שם.

שמואל סעדיה: ישנה החלטה של כבוד השופט אדמונד לוי במעמד צד אחד, בשל חשיבות הנושא.

שמואל סעדיה: יאשר חברי המלומד, אותו אני מכיר ומוקיר, שהוצאת צו ביניים במעמד צד אחד לאחר פסק דין לכאורה נגד המאבק הזה שהיה צריך לפנות, הוא דבר יוצא דופן.

שמואל סעדיה: היו שתי טענות.

שמואל סעדיה: טענה אחת היא שפסק הדין הוא מוטעה, עם כל הכבוד.

שמואל סעדיה: פסק הדין הוא מוטעה, הוא מבוסס על אדנים לא נכונים.

שמואל סעדיה: טענה שנייה היא שהוא לא מגלה פנים כהלכה לבעיה החברתית.

שמואל סעדיה: אנחנו מבקשים מהוועדה הזו ומכם, לשאת דגל של כינון חוק יסוד חברה.

שמואל סעדיה: אם יהיה חוק יסוד חברה ואם הוא יהיה חלק מהמפכה החוקתית שמדובר עליה במערכת המשפט, לא ייווצרו מצבים כאלו.

יורי שטרן: אנחנו לא יכולים לבסס את ההחלטות שלנו על חוק שטרם התקבל.

שמואל סעדיה: ודאי, אתם יכולים להתבסס על חוקים קיימים.

שמואל סעדיה: יש לכם סמכויות לקרוא לראש עיריית תל-אביב, שלדעתי מצא לו עיתוי כנראה לקראת הבחירות המוניציפליות.

שמואל סעדיה: האנשים האלה יושבים כאן כשנה ודווקא בתקופה האחרונה הוא מצא לנכון לאמץ מאבק נגד אנשים חסרי ישע, במקום לנהל מאבקים מוצדקים אחרים לטובת אנשים נזקקים ולטובת אנשים אחרים.

שמואל סעדיה: לכן כדאי שהוועדה הנכבדה תדע שישנו צו מניעה בבית המשפט העליון שאוסר על הפינוי.

שמואל סעדיה: הדיון והנושא שמתעורר כאן כמובן בא לפתור את הבעיה גם במישור העקרוני לניהול מאבקים כאלה למען ציבורים אחרים שאין להם פה, מאבקים שמנהל ישראל טוויטו והקבוצה שלו, וגם דיון פרטני שהתהליך החל.

שמואל סעדיה: בעניין הזה, עם כל הכבוד לחברי היועץ המשפטי של עיריית תל-אביב, אין לו שום standing להגיד שאין שום עניין של פשרה.

שמואל סעדיה: זה לא מקובל עלינו.

שמואל סעדיה: הוועדה יש לה סמכות, המשרדים הממשלתיים יש להם סמכות ואנחנו מבקשים שהמדיניות של הרשויות באמצעות הכנסת, תהייה מדיניות שתמצא פתרונות גם לאנשים שנמצאים שם.

שמואל סעדיה: תודה.

יורי שטרן: תודה.

יורי שטרן: נציג משרד השיכון מר ישראל שוורץ היה אמור להיות כאן.

יורי שטרן: מי הגיע במקומו?

יורי שטרן: אין נציג.

איוב קרא: כל הדיון לא שווה אם אין כאן נציג של משרד השיכון.

יורי שטרן: אם כך, אנחנו שוב במעמד צד אחד.

יורי שטרן: נציגת משטרת ישראל, בבקשה.

עופרה פויר: בשלב הזה החלק שלנו לא כל כך בא לידי ביטוי מכיוון שאנחנו לא צד בשלב הזה.

יורי שטרן: מה קורה מבחינת הסדר הציבורי?

עופרה פויר: נדמה לי שפה שכחו איזשהו חלק.

עופרה פויר: מדובר בקרקע פרטית בעיקרה ואני מצרה על כך שנציגי בעלי הקרקע לא נמצאים כאן.

יורי שטרן: אני אמרתי שיש פה נתק בין זכויות הקניין לבין הזכות להפגין.

יורי שטרן: מי הם בעלי הקרקע?

שמואל סעדיה: אדוני היושב ראש, הם לא יושבים על החלק של הקרקע הפרטית.

יורי שטרן: עופרה, האם זה נכון שהם יושבים על קרקע עירונית?

עופרה פויר: הם יושבים על קרקע פרטית.

עופרה פויר: מתנהל כיום הליך בבית משפט שלום, וחברי יתקן אותי, בין בעלי הקרקע שתובעים את פינויים של אדון טוויטו וחבריו לבין נציגות האנשים.

עופרה פויר: זה התחיל כמעשה פלישה, בעלי הקרקע בזמנו לא הגישו תלונה כי הם סברו שמדובר באיזשהו אירוע זמני, ומכיוון שהייתה להם נטייה טבעית לתת אוזן קשבת.

איוב קרא: גברתי, האם החלק שבו נמצאים האוהלים הוא חלק ששייך לעירייה או שהוא חלק פרטי?

איוב קרא: עד כמה שאני הבנתי, הקטע הזה נמצא בחזקת עיריית תל-אביב.

עופרה פויר: עד כמה שאני יודעת זו קרקע פרטית וזו בדיוק הסיבה שכיום מתנהל הליך משפטי בבית משפט שלום בין בעלי הקרקע לבין מר טוויטו וחבריו.

שמואל סעדיה: עופרה, אני מודה לך על התיקון.

שמואל סעדיה: קודם כל, בעלי הקרקע הפרטיים במשך תקופה ארוכה לא הגישו תלונה בקשר לקרקע מכיוון שלא היה מדובר בקרקע שלהם, ועובדה שמדינת ישראל באמצעות המשטרה בהגינותה, הודיעה שאין לה סמכות לפנות את האנשים.

שמואל סעדיה: היא הודיעה את זה לבית המשפט העליון.

שמואל סעדיה: לכן, אני מתפלא שהמשטרה בכל הכבוד, באה להציג פה עמדה של בעלי הקרקע.

שמואל סעדיה: באה העירייה בטענה שזה קרקע שלהם, ואנחנו טוענים גם כלפי העירייה שמדובר בזיקת הנאה של הציבור בדרך של מעבר, ולכן לא לבעלי הקרקע יש מעמד, וגם לא לעיריית תל-אביב.

שמואל סעדיה: הם לא פוגעים בזכויות.

שמואל סעדיה: לבעלי הקרקע אין standing.

יורי שטרן: זה הבדל מאוד משמעותי, בעייני לפחות.

עופרה פויר: השלב שבו אנחנו התערבנו והסיבה שבגללה אנחנו התערבנו, הייתה בשלב מאוחר יחסית, מכיוון שעברה התקופה על פי החוק שבה מותר לאדם שיש לו טענות זכות על הקרקע, לבקש ולפנות בכוחות עצמו את מי שהוא רואה כפולש.

סעדיה שמואל: עובדה שהוא פנה אחרי חודשים.

רן כהן: אדוני יושב הראש, אולי בכל זאת אפשר לדעת מי הזעיק את המשטרה לצורך העניין?

עופרה פויר: מה שקרה הוא שהייתה "התיישבות" בשטח מסוים בכיכר.

עופרה פויר: ההתיישבות הזו לקחה כמה חודשים.

עופרה פויר: כאשר בעלי הקרקע באו להגיש את התלונה, החלק הזה כבר לא היה יכול להתבצע ללא משפט.

עופרה פויר: לכן, לגבי הקטע הזה יש דיון בבית משפט.

עופרה פויר: היה קטע שהייתה התרחבות של ההתנחלות הזו.

עופרה פויר: הקטע הזה היה חדש ובקטע הזה אנחנו סייענו, וחברי בבית משפט עליון הצהיר שלגבי הקטע הזה אין לו טענות.

יורי שטרן: למי לא היו טענות?

סעדיה שמואל: לנו, לגבי הקטע הנוסף לא הייתה שום טענה, רק לקטע שיש פה התיישבות חברתית למען המחאה החברתית שקיימת במדינת ישראל, רק לגבי הקטע הזה.

סעדיה שמואל: משטרת ישראל בהגינותה הודיעה באמצעות הפרקליטות שלא יהיה לה שום מעמד ושהיא לא מוסמכת לעשות את הדבר, ולכן אני מתפלא ששוב בעלי הקרקע הפעילו את המשטרה.

רן כהן: אדוני היושב ראש, נדמה לי שיש פה הסכמה גם של המשטרה וגם של עו"ד המייצג שלגבי מאהל המחאה המקורי אין מחלוקת שלמשטרה אין מעמד.

יורי שטרן: אני רוצה לדעת מהי דעתה של משטרת ישראל לגבי הסוגיה הזו כמי שאמונה על הסדר והחוק.

שמואל סעדיה: הכל בהתאם לחוק.

יורי שטרן: האם ההתנהגות שלהם לא חריגה?

יורי שטרן: האם הם מתנהגים בסדר?

עפרה פויר: בשלב הנוכחי למשטרת ישראל אין מה לעשות.

עפרה פויר: אבל, אם וכאשר יצטרכו - - -

יורי שטרן: אם אתם תקראו לבוא לדגל, אתם תבואו.

עופרה פויר: אני מסתכלת קדימה.

עופרה פויר: נכון להיום יש צווים של בית משפט, אני מתארת לעצמי שבשלב כזה או אחר, אם וכאשר תהיה החלטה סופית בערעור, יצטרכו לפנות.

עופרה פויר: אם תהיה איזשהי בעיה בקטע הזה, אנחנו נאלץ להתערב לפי הסמכות החוקית.

שמואל סעדיה: עופרה, למה עד היום אין שום ריחות ואין צורך במשטרה?

שמואל סעדיה: הזמנתכם הייתה מיותרת.

שמואל סעדיה: אני מציע שהיא תצהיר שהם שומרי חוק ושהמעמד שלהם כאן הוא כרגע מיותר, עם כל הכבוד.

יורי שטרן: עו"ד אחז בן ארי, הקרקע שעליה יושבים השובתים היא קרקע פרטית או קרקע עירונית?

אחז בן ארי: הכיכר מורכבת מחלקות פרטיות ומחלקות של העירייה.

יורי שטרן: איפה הם יושבים?

אחז בן ארי: הם יושבים חלק בזה וחלק בזה.

שמואל סעדיה: זה בניגוד למה שאמרו בבית משפט.

שמואל סעדיה: כל פעם יש גרסה אחרת.

אחז בן ארי: זה ממש לא חשוב וזה ממש לא רלוונטי.

יורי שטרן: זה מאוד חשוב בעיניי ואני אומר לך למה.

יורי שטרן: אם זו קרקע פרטית, אין לי טענה ואין לי תביעה נגד איש פרטי שרוצה לפנות את השטח שלו.

יורי שטרן: בית המשפט יחליט פה, ואני רק יכול לבקש מהאנשים לשמור על החוק ועל הסדר.

יורי שטרן: אם זו קרקע עירונית אז יש לעיריית תל-אביב כמו לכל גוף ציבורי אחר מעמד ציבורי.

יורי שטרן: זה לא עניין פרטי.

יורי שטרן: זה או שאתם מסכימים עקרונית - - אחז בן ארי לא מסכימים.

יורי שטרן: - - שהמחאה הזו תימשך.

יורי שטרן: לכן, אני רואה חשיבות רבה מאוד בקביעת העובדה.

יורי שטרן: זו עובדה, זה לא עניין פירושים.

יורי שטרן: השאלה היא, האם הם יושבים על קרקע ששייכת לעיריית תל-אביב, ולכן ההחלטה לפנות או לא, לצאת נגדם או להמשיך איתם באופן פסיבי לפחות, היא החלטה מדינית.

יורי שטרן: אם מדובר בקרקע פרטית אז סיפור לגמרי אחר.

שמואל סעדיה: חשוב להדגיש שלפי פסק הדין, בית המשפט נמנע בגלל מחדלי העירייה לקבוע של מי הקרקע, האם זו קרקע פרטית או קרקע של עיריית תל-אביב.

שמואל סעדיה: הם בעצמם כל פעם טוענים גרסאות אחרות.

שמואל סעדיה: לכן, אין שום קביעה בפסיקה השיפוטית של מי הקרקע.

שמואל סעדיה: לכן, אני חושב שלעיריית תל-אביב אין בכלל מעמד, והיא התערבה רק משיקולים זרים, משיקולים פוליטיים, לקראת הבחירות.

שמואל סעדיה: הם משתמשים במנגנון כדי לקדם את האינטרסים של העירייה ושל יושב ראש העיר.

יורי שטרן: אני רוצה להמשיך ולשמוע עכשיו את תגובתו של היועץ המשפטי של עיריית תל-אביב.

אחז בן ארי: החלק הקנייני הוא ממש לא רלוונטי.

יורי שטרן: אדוני, חברי הכנסת הם אלה שקובעים בוועדה הזו מה רלוונטי ומה לא.

אחז בן ארי: הוא לא רלוונטי לצורך הדיון בבית המשפט, בגלל שהעמדה של עיריית תל-אביב בפינוי לא הייתה מכוח העובדה שהיא בעלת הקרקע, אלא מכוח העובדה שנוצרה שם מציאות של התנחלות, מאהל, מאחז בלתי חוקי שהוקם.

שמואל סעדיה: חוקי, למה הוא לא חוקי?

רן כהן: אדוני היושב ראש, האם אתה בטוח שאנחנו באמת הולכים לעשות over rolling על בית המשפט, או שהדיון פה הוא בכלל לא על בית המשפט, אלא העניין הציבורי-חברתי?

רן כהן: בואו נעזוב את בית המשפט.

יורי שטרן: רן, הדיון הוא על ההיבט הציבורי.

יורי שטרן: אם העסק שלנו בקטע הזה הוא עם הבעלים הפרטיים אין לנו באמת שום - - -

רן כהן: היועץ המשפטי של עיריית תל-אביב אמר שהעירייה בכל מקרה מתנגדת לנוכחות המחאתית הזו שם, וזה לב העניין.

רן כהן: מה פתאום שעיריית תל-אביב תחליט שלא תהיה שם מחאה?

רן כהן: אם המחאה הזו הייתה בפאתי שכונת עזרה וביצרון אז המחאה הייתה מותרת, ובגלל שהיא בכיכר המדינה אז היא אסורה?

ישראל טוויטו: יש לנו בכיכר דיירים מתל-אביב והם טוענים שאין.

אחז בן ארי: המצב הזה באמת לא נוח לנו.

אחז בן ארי: אנחנו לא נגד הפגנה.

אחז בן ארי: אנשים יכלו לבוא עם שלטים ולהפגין, ואם הם במספר העולה על המספר המותר אז המשטרה תיתן להם או לא תיתן להם היתר.

אחז בן ארי: על זה אנחנו לא מתווכחים.

אחז בן ארי: אנחנו מדברים על כך שכיכר המדינה הפכה להיות מאהל מטונף.

אחז בן ארי: זה הפך להיות מטרד גם אסתטי, גם אחר, ולזה אנחנו מתנגדים.

אחז בן ארי: כל אדם שרוצה לעשות דבר מהסוג הזה צריך לקבל היתר לפי חוקי העזר של העירייה.

אחז בן ארי: בינתיים זה החוק המחייב במדינה.

אחז בן ארי: ראש העירייה לא נתן להם היתר כזה.

אחז בן ארי: לא רק זה, הוא נתן גם צו שמחייב אותם להתפנות משם.

אחז בן ארי: בית המשפט המחוזי אחרי מספר חודשים, הוציא פסק דין שמחייב אותם גם כן לעשות את זה.

קריאה: גיבוב של שקרים.

יורי שטרן: סליחה, אלו אמירות מיותרות לחלוטין.

אחז בן ארי: בית המשפט המחוזי אישר את הצו של העירייה ונתן להם ארכה של מספר ימים בשביל להתפנות.

אחז בן ארי: הם ניצלו את הארכה הזו כמצופה.

שמואל סעדיה: זו פרשנות לא נכונה.

אחז בן ארי: הוגשה ארכה כמצופה בערעור לבית המשפט העליון.

אחז בן ארי: בית המשפט העליון נתן צו ביניים כמצופה כנראה, עד להחלטה אחרת.

אחז בן ארי: אנחנו מכבדים את הצו הזה, והדיון יהיה בבית המשפט העליון.

אחז בן ארי: לכן עם כל הכבוד, אני מציע לוועדה לא לפתוח את הנושא הזה.

אחז בן ארי: זה לא דיון מקביל למה שנעשה בבית המשפט.

אחז בן ארי: אם יש היבטים חברתיים או אחרים שנוגעים למצוקה החברתית אז זה באמת תפקידה של ועדת הפנים של הכנסת.

איוב קרא: אם שמענו היום נכון, אז לא מדובר באדמות פרטיות כפי שהוצג בבית המשפט, אלא חלק הארי מהאדמות הללו הן בחזקת עיריית תל-אביב.

רן כהן: הוא צודק.

רן כהן: עיריית תל-אביב היא זו שמסלקת אותם, לא אנשים פרטיים.

איוב קרא: בהיבט הציבורי, עיריית תל-אביב היא זו שצריכה לתת את הפתרון ההומני.

איוב קרא: לדעתי, זה מה שצריך להיות.

איוב קרא: עם כל הכבוד, אנחנו לא יכולים לומר כאילו יש כאן מלחמה בין אנשים פרטיים לאנשים פרטיים אחר.

איוב קרא: זה לא נכון.

איוב קרא: האנשים האלה התקבצו שם, הם היו עול על כתפיה של משטרת ישראל בכל מקום.

איוב קרא: אולי טוב שהם היום נמצאים במקום אחד, במקום להיות מפוזרים בחיפה, בירוחם וברחובות.

איוב קרא: הם נמצאים היום בכיכר הלחם ועיריית תל-אביב נושאת בעול הזה.

איוב קרא: מתן פתרון למצוקה של אנשים הוא דבר חשוב למדינת ישראל.

איוב קרא: הם לא צריכים לחפש אוכל בפחי זבל.

איוב קרא: עיריית תל-אביב היא גוף גדול ולדעתי יש לה מספיק חברות ודירות מגורים שיכולות להוות פתרון ל-15 משפחות בסך הכל, כדי שהסוגיה הזו תיעלם מהמפה.

איוב קרא: לא צריך לראות בנושא הזה סוגיה משפטית.

איוב קרא: צריך לחשוב גם על רגשות של אנשים.

ישראל טוויטו: דיבר פה היועץ המשפטי של עיריית תל-אביב.

ישראל טוויטו: כיכר הלחם קיימת עשרה חודשים, איפה הייתה עיריית תל-אביב?

ישראל טוויטו: איפה הרגש האנושי כלפי אנשים נכים וקשישים שיושבים שם?

ישראל טוויטו: ילדים נמצאים ברחובות.

ישראל טוויטו: האנשים האלה יושבים שם בלי שירותים, בלי מקלחות, בלי פינוי אשפה.

ישראל טוויטו: יש שם סיכון לחלות במחלות.

ישראל טוויטו: הם מדברים על טינופת ואני רוצה לומר שאנחנו ניקינו שם יום יום.

ישראל טוויטו: עיריית תל-אביב התעוררה רק כאשר רצינו לשרוף את כל ערמת הזבל.

ישראל טוויטו: לעיריית תל-אביב יש את האמצעים, היא משקיעה עשרות אלפי שקלים בכיכר המדינה.

ישראל טוויטו: אני יכול להראות לך גננים, הם שתלו עכשיו עצים בעשרות אלפי שקלים.

ישראל טוויטו: כלבים מקבלים יותר כבוד, מהיחס שאנחנו מקבלים מעיריית תל-אביב.

ישראל טוויטו: הם אפילו לא שלחו נציג לבית המשפט, כי הוא הלך ליהנות עם אהרון ברק באילת ולכן הוא שלח איזו מתמחה.

ישראל טוויטו: זו ההתייחסות שלהם לבני אדם.

ישראל טוויטו: לא רק זה, הם טוענים ומשקרים שלא גרים שם אנשים.

ישראל טוויטו: הם מעולם לא בדקו אם חיים שם אנשים או לא.

ישראל טוויטו: הם ניתקו את החשמל לדיירי כיכר המדינה, כדי שהם יתנכלו לנו בתואנה שבגללנו אין להם חשמל.

ישראל טוויטו: תחזירו את החשמל לדיירי כיכר המדינה, אנחנו לא הכתובת.

ישראל טוויטו: לנו יש גנרטור, אל תשתמשו במאבק כדי לפגוע באנשים אחרים.

ישראל טוויטו: אני דורש ממך היום להחזיר את האור לדיירי כיכר המדינה.

שמואל סעדיה: לצערנו אדוני היושב ראש, מה שמעניין את ראש העיר זה בעלי ההון והשלטון.

שמואל סעדיה: לא מעניין אותו הפיקוח וכל הדברים האלה.

שמואל סעדיה: מה שמעניין אותו זה הבחירות הקרבות, העומדות בפתח.

שמואל סעדיה: הוא מייצג רק אינטרסים צרים.

יורי שטרן: אני חושב שהעירייה מיוצגת בפה בצורה חלקית ולא נכונה.

יורי שטרן: אנחנו פה באמת לא תחליף לבית המשפט.

יורי שטרן: אנחנו לא דנים פה על סוגיה משפטית.

יורי שטרן: אדוני היועץ המשפטי, אתה נשלחת לפה כיועץ משפטי אבל אתה יכול לענות רק על חלק מסוים מהשאלות שלנו.

יורי שטרן: כל יתר הקריאות שנשמעות פה הן לא רלוונטיות לגביך.

יורי שטרן: זו לא טעות שלך.

יורי שטרן: אני מציע שעיריית תל-אביב תיוצג בדרג הפוליטי-ציבורי ולא בדרג המקצועי, אם אנחנו נמשיך בדיון.

יורי שטרן: אני מבקש לשמוע את דעתם של חברי הכנסת.

רן כהן: אדוני היושב ראש, חברי איוב קרא יודע שאני הייתי בכיכר הלחם עשרות פעמים.

רן כהן: אני מכיר את מה שקורה שם ואני יכול להעיד עדות לפי מה שראיתי בעיניים ביום, בלילה, בשעות הכי מטורפות.

רן כהן: ראשית, אני מציע שהוועדה תאמר לעיריית תל-אביב למשוך את ידיה מנגיעה בנושא של כיכר הלחם.

רן כהן: אין לה שום סיבה בעולם להיות מעורבת בתוך המערכת הזו.

רן כהן: כדאי שהיא תאפשר לאנשים שרוצים להילחם על זכויותיהם החברתיות ולמחות על מצב, לקיים את המחאה הזו בכיכר הלחם.

רן כהן: אפילו בימי חג הפסח שינו את שמה על פי עצתי לכיכר המצות, כדי שהיא תהיה כשרה.

רן כהן: אם היא הייתה כשרה ב"סדר" אז היא כשרה גם במחאה.

רן כהן: עו"ד אחז בן ארי, זו לא פלישה, זו מחאה.

רן כהן: בחברה דמוקרטית נורמלית אי אפשר לקרוא לאנשים שבאים למחות על מצבם החברתי בדיור, בתעסוקה ובכלכלה וברווחה, כעל פולשים.

רן כהן: הם לא פולשים.

רן כהן: אלו אנשים שהם מוחים וזכותם למחות במדינה דמוקרטית.

רן כהן: הם לא יכולים להיות בעלי קרקע כדי למחות על זה שהם חסרי כל.

רן כהן: הם חסרי כל ולכן הם חייבים למחות על איזה קרקע שהיא לא שלהם.

רן כהן: אם הייתה להם קרקע הם לא היו צריכים לבוא לשם.

רן כהן: לכן, הם מוחים על קרקע שהיא לא שלהם, אבל היא ציבורית.

רן כהן: אם כך, זו לא פלישה, זו מחאה.

רן כהן: שנית, נאמר כאן שהמקום מטונף ואני חייב לומר שזה ממש מרגיז אותי, ממש מרגיש אותי.

רן כהן: אני באתי לשם פעמים רבות ואני לא יכול לומר שהחיים שם הם כמו החיים של האנשים שגרים בקוטג'ים מול הכיכר.

רן כהן: אני יכול להעיד ממראה עיניי שהאנשים מנסים לנקות את המקומות הקשים האלה, והם קשים.

רן כהן: הם מנסים לחיות שם באופן תרבותי והילחם בזבובים ובכל מה שנמצא שם כדי שהמגורים שם יהיו מגורים סבירים למגורי בני אדם.

רן כהן: למה לגדף אנשים כאילו הם חיים במקום מטונף?

יורי שטרן: אני הייתי מטיל עליהם אחריות על ניקיון וגינון בכל הכיכר.

קריאה: עיריית תל-אביב עשתה ריסוס מסביב ולא ליד האוהלים שלנו.

רן כהן: אדוני היושב ראש, אני אומר לך באמת באחריות ואני חושב שיש פה הרבה עדים לעניין הזה, במקום הזה נמצאים אנשים שאם הם לא היו נמצאים שם אז יכול להיות שהם כבר לא היו בחיים.

רן כהן: אני אומר את זה באחריות.

רן כהן: המקום הזה הוא לא רק מקום של מחאה, הוא מקום שנותן לאנשים אחיזה, טיפול, סיוע, קצת אוכל, קצת ביגוד, קצת חום.

רן כהן: אני ראיתי את זה בימים בהם ירד גשם שוטף וכשהיה קור כלבים.

רן כהן: יכול להיות שאם האנשים האלה היו במקום אחר, הם היו נטרפים בתוך מזג האוויר.

רן כהן: המקום הזה הוא גם הצלה עבורם.

רן כהן: זה פשוט עוול לעניין לשפוט אותם היום בשיפוט קר של בית משפט או ערכאות, כי זו לא פלישה זו מחאה.

רן כהן: המקום לא מטונף, מנסים לתת לאנשים תנאים סבירים.

רן כהן: זה לא מעשה שבא לעשות ונדליזם באנשים אלא להפך, לתת להם הצלה.

רן כהן: אני חושב שהדעת נותנת שוועדה של הכנסת תאמר לעיריית תל אביב: "תמשכי את ידייך מהעניין הזה.

רן כהן: זו מחאה נגד מדיניות חברתית כלכלית אחרת, את לא נוגעת בעניין.

רן כהן: תעזבו את העניין.

רן כהן: "

שמואל סעדיה: ההצעה הזו מצוינת.

יורי שטרן: כבוד היועץ המשפטי, אני הייתי בכיכר הלחם בימים הראשונים כאשר הם רק התחילו לבנות ולהתבסס.

יורי שטרן: זה לא בא כפלישה.

יורי שטרן: ההתייחסות של כל הגורמים הייתה במקרה הרע ניטרלית, הייתה גם תמיכה מסוימת.

יורי שטרן: זה לא היה תוך כדי הפעלת כוח או הפרות חוק.

יורי שטרן: אני הייתי עד לזה.

יורי שטרן: אולי לא הייתי שם תקופה ממושכת כמו חבר הכנסת רן כהן, אבל ביקרתי.

יורי שטרן: אני הייתי נוקט בלשון אחרת כשהייתי מגדיר את המצב.

יורי שטרן: חבר הכנסת אזולאי, בבקשה.

דוד אזולאי: אדוני היושב ראש, אני רוצה לומר לך שאני נפגעתי בשביל אנשי כיכר הלחם כאשר יושב פה יועץ משפטי מלומד ומכנה את המקום בשם מטונף.

דוד אזולאי: אני חושב שאם המקום הוא מטונף אז הם לא אלה שאשמים במצב הזה.

דוד אזולאי: אתם אשמים.

דוד אזולאי: אני הייתי מצפה מעיריית תל-אביב דווקא לקחת יוזמה לתחזק ולנקות את המקום, ובכלל לעזור לאנשים האלה.

דוד אזולאי: אני חושב שזה יהיה מעשה הומני ממדרגה ראשונה, במקום לכנות אותם פולשים, מתנחלים ובלתי חוקיים.

דוד אזולאי: מדובר באנשים שבסך הכל מביעים את כאבם.

דוד אזולאי: מדובר בסך הכל באנשים שמביעים את כאבם ואת מחאתם.

דוד אזולאי: אני פונה ליושב ראש הוועדה שבין יתר ההחלטות שיתקבלו היום, אנחנו נפנה לעיריית תל-אביב ונבקש ממנה לתחזק את המקום כל עוד האנשים האלה יושבים שם ומביעים את מחאתם.

דוד אזולאי: דבר נוסף, צרי לי מאוד שנציג משרד הבינוי והשיכון לא הגיע לכאן למרות שהוא הוזמן.

יורי שטרן: הוא שלח התנצלות, אבל זה לא מקובל עלינו.

יורי שטרן: הוא היה צריך לשלוח מישהו אחר במקומו.

דוד אזולאי: אני חושב שזה חבל מאוד שהוא לא פה.

דוד אזולאי: נציג משרד הבינוי והשיכון מכיר את הנושא מהזווית של משרדו והוא היה יכול לתת כאן מענה.

דוד אזולאי: אני חושב שעיריית תל-אביב ומשרד הבינוי והשיכון צריכים לשבת יחד עם החבורה הטובה ולנסות למצוא פתרון.

דוד אזולאי: מי שחושב שמערכת המשפט תמצא את הפתרון, טועה.

דוד אזולאי: מערכת המשפט טובה בשביל לדאוג לעשירים, אבל לא לחלשים.

דוד אזולאי: יושבת פה קבוצה של אנשים שלא מבקשים לא וילה ולא ארמון.

דוד אזולאי: הם בסך הכל מבקשים פינה חמה, בית לגור בו.

דוד אזולאי: זה הכל.

דוד אזולאי: צריך להיות קצת רצון טוב מצד עיריית תל-אביב ומשרד הבינוי והשיכון.

דוד אזולאי: הם ישבו יחד ואני בטוח שאפשר לפתור את הבעיה.

דוד אזולאי: בכל מקרה, המלצתי היא שתהיה פנייה לעיריית תל-אביב לעזור להם לתחזק את המקום על מנת שהם יוכלו לחיות בתנאי חיים נורמליים עד אשר הבעיה תיפתר.

יורי שטרן: תודה.

יורי שטרן: חבר הכנסת מח'ול, בבקשה.

עסאם מח'ול: אני חושב שזו קצת הטעיה לקרוא לחברים שלנו בשם פולשים.

עסאם מח'ול: האמת היא שהם הצטרכו להקים את המאהל הזה מכיוון שהממשלה, המדינה, החליטה לפלוש לפרנסה שלהם ולזכות הקיום שלהם.

עסאם מח'ול: טוב שאנחנו מקיימים את הדיון הזה.

עסאם מח'ול: אני חושב שהוועדה צריכה לנקוט עמדה חד-משמעית בעניין הזה כשהיא פונה לעיריית תל-אביב ולכל מי שעוסקים כאילו בצד המשפטי של העניין, להרים את הידיים מהאנשים האלה.

עסאם מח'ול: צריך לאפשר להם לקיים פעולה מחאה מינימלית.

עסאם מח'ול: צריך לאפשר להם להקים קול זעקה ומחאה.

עסאם מח'ול: כפי שאמרתי, טוב שאנחנו יושבים פה היום ודנים בנושא הזה, אבל בכל זאת צריך לשאול מי הם הידיים שהורמו לפני שבועיים-שלושה כאשר אושרה אותה תוכנית שיכולה להוביל עוד משפחות ועוד אנשים רעבים למאהל הזה?

עסאם מח'ול: אני חושב שאנחנו צריכים לומר האם אנחנו באמת מחויבים למאבק הזה, ואם כן אז ללכת במאבק הזה עד הסוף.

עסאם מח'ול: יש לאנשים האלה לקיים את המאהל, יש להם זכות למחות, יש להם גם זכות לשנות את המצב שלהם.

עסאם מח'ול: זה המאבק האמיתי.

עסאם מח'ול: המאבק הוא לא על המאהל, המאבק הוא על תנאי החיים שלהם, על ההכנסות והפרנסה שלהם, על הילדים שלהם ועל עתידם.

עסאם מח'ול: את זה אנחנו צריכים לעשות, זה מה שצריך להדאיג אותנו יותר מהמצב המשפטי.

יורי שטרן: חבר הכנסת גפני, בבקשה.

משה גפני: האמת היא שבית המשפט צודק, האמת היא שגם עיריית תל-אביב צודקת.

משה גפני: זו האמת, צריך להגיד את האמת.

משה גפני: אבל אני רוצה לומר לכם מה שחז"ל אומרים.

משה גפני: חז"ל אומרים "שלא חרבה ירושלים אלא שהעמידו את דבריהם על שורת הדין".

משה גפני: ירושלים נחרבה בגלל שאמרו שעל פי החוק צריך לפנות אותם.

משה גפני: אדוני היועץ המשפטי, אתם עושים את עבודתכם, אבל יש לפעמים החלטות שמאחוריהן עומדים אנשים שאין להם פתרון אחר.

משה גפני: תל-אביב היא איננה אוטונומיה במדינת ישראל.

משה גפני: היא חלק מן המערכת.

משה גפני: היא העיר השנייה בגודלה במדינה והיא עיר שכולם מסתכלים עליה.

משה גפני: במצב הכלכלי הזה כאשר מדינת ישראל, ממשלת ישראל, לא נותנת להם פתרון, זו הדרך הכי מכובדת לעשות מחאה.

משה גפני: אין דרך יותר מכובדת, האם עדיף לשרוף צמיגים?

משה גפני: זו דרך מחאה מכובדת עד אשר יימצא פתרון.

משה גפני: אני לא יכול לומר לרון חולדאי מה לעשות, אבל אם חס וחלילה אני הייתי ראש עיריית תל-אביב, אני הייתי עומד בראש המאבק של האנשים האלה.

משה גפני: עיריית תל-אביב צריכה למשרד השיכון ולמשרדי הממשלה, כפי שהיא באה אליהם בדברים רבים שנוגעים לעירייה.

יורי שטרן: אנחנו שמחים לקבל בברכה את נציג משרד השיכון שבא עכשיו לדיון.

ישראל שוורץ: אני מאוד מתנצל.

משה גפני: ממשלת ישראל בדברים רבים לא עושה את מה שהיא חייבת לעשות, גם בנושאים כמו חינוך ורווחה.

משה גפני: הויכוחים שלכם עם משרדי הממשלה ידועים.

משה גפני: אתם הייתם צריכים לקחת גם את הפרוייקט הזה.

משה גפני: לא יכול להיות שיזרקו את האנשים האלה בטיעון משפטי, שהוא נכון כשלעצמו.

משה גפני: המציאות תהיה בלתי אפשרית.

משה גפני: אתם גם צריכים להיות פרקטים.

משה גפני: אם האנשים האלה בסופו של דבר ייזרקו, אז יהיו רבים מחברי הכנסת מכל המפלגות שיהיו יחד איתם.

משה גפני: הם לא ייתנו שהם יזרקו לרחוב.

משה גפני: אנחנו נהיה איתם.

משה גפני: צריך להיות גם חכם, גם אנושי, וצריך גם לפתור את הבעיה הזו.

משה גפני: בכוחכם לעזור בפתרון הבעיה.

רן כהן: איוב, אני ממש מתנצל שאני צריך לעזוב.

רן כהן: אני מוכרח ללכת לדיון בוועדה לביקורת המדינה.

רן כהן: אני מקבל את ההצעות שהתחלנו לגבש.

איוב קרא: חבר הכנסת אפללו, יאמר את דברו.

אלי אפללו: אדוני היושב ראש, אני רוצה לפתוח דווקא בדבריו של היועץ המשפטי של עיריית תל-אביב.

אלי אפללו: הוא הגדיר את הדברים מבחינה משפטית.

אלי אפללו: אבל, צדק לא צריך רק להיעשות, הוא צריך גם להיראות.

אלי אפללו: צדק גם לא צריך רק להיראות אלא גם להיעשות.

אלי אפללו: הדיון פה הוא יותר דיון חברתי, ולא כל כך דיון משפטי.

אלי אפללו: אני ציפיתי שלפגישה הזו תבוא ההנהגה של עיריית תל-אביב ותאמר מה היא עושה למען האנשים האלה מבחינה חברתית.

אלי אפללו: צר לי שהיא לא פה.

אלי אפללו: שולחים לפה אדם מכובד כשלעצמו, אבל הוא בא לתת לנו תשובות משפטיות בעוד שהדיון הוא לא דיון משפטי.

אלי אפללו: הדיון המשפטי צריך להיעשות במישור אחר.

אלי אפללו: אנחנו צריכים להבין את מצוקתם ולא את מעמדם המשפטי.

אלי אפללו: עם כל הכבוד, לא צריך גם לתקוף את הנושא מהזווית הפוליטית.

אלי אפללו: חבר הכנסת מח'ול, אני שמעתי את הערותיך ואתה מסתכל רק על הנושא הפוליטי.

אלי אפללו: זה לא הנושא.

אלי אפללו: אתה צריך לדבר על הבעיה ולא על הנושא כנושא פוליטי.

אלי אפללו: אני מסתכל על האנשים האלה בגובה העיניים.

אלי אפללו: אנחנו חייבים למצוא להם פתרון וצריך לראות איך ניתן לפתור את הבעיה שלהם.

אלי אפללו: כולנו פה רוצים לפתור את הבעיה שלהם ולא לדחוק אותם מכיכר המדינה או מכיכר הלחם לכיכר אחרת ולמקום אחר.

אלי אפללו: עיריית תל-אביב לא יכולה לפטור את עצמה בזה שהיא מביאה נימוקים משפטיים.

אלי אפללו: אי אפשר להעביר אותם למקום אחר, צריך לפתור את הבעיה שלהם.

אלי אפללו: אני פונה לעיריית תל-אביב, תשאירו את הכדור, אל תזרקו אותם.

אלי אפללו: אתם ממשלת תל-אביב, האנשים האלה חיים בתל-אביב, חלקם הגדול היה גר בתל-אביב, וחלק אחר אולי לא.

אלי אפללו: אני מבקש מכם לראות את הדברים כדברים אנושיים, ולא רק בפאן המשפטי.

אלי אפללו: תקדישו לנושא הזה יותר רגישות, זה לא רק עניין משפטי.

אחז בן ארי: בכל שלבי הדיון בבית המשפט מעולם לא הוצגה המציאות הזו, ההשתכנות הזו בכיכר המדינה, בתור איזשהו ניסיון לפתור בעיות אישיות של האנשים שיושבים שם, אלא הם תמיד ראו עצמם כנושאים של איזשהו מסר חברתי.

אחז בן ארי: בתור שכזה זה נכנס לתוך הגדרה של הפגנה.

אחז בן ארי: הפגנה לא יכולה להיות לכל החיים או לתקופות ארוכות, יש בכל זאת אינטרסים נוספים.

אחז בן ארי: כל החיים שלנו בנויים מאיזון של אינטרסים.

אחז בן ארי: עיריית תל-אביב לא התנפלה עליהם ביום הראשון ולא ביום השני.

אחז בן ארי: גם לא בחודש הראשון והשני, אלא אחרי כחמישה חודשים.

אלי אפללו: אבל, היא התנפלה עליהם אחרי חמישה חודשים.

אחז בן ארי: זאת אומרת, בין הזכות האלמנטרית, האזרחית להפגין, לבין אינטרסים שמונחים על הכף, בכל זאת לא מיצינו את הדין כבר ביום הראשון.

אחז בן ארי: בית המשפט גם נתן לזה את הביטוי בפסק דינו וזה מה שעומד כאן על הכף, זכות ההפגנה.

אחז בן ארי: אנחנו לא חסמנו אף משרד ממשלתי ואת האנשים עצמם מלפנות או לקבל עזרה מהגורמים הנוגעים בדבר.

אחז בן ארי: עיריית תל-אביב היא לא בהכרח הכתובת לסדור כל הבעיות האלה.

דוד אזולאי: אבל, אלו תושבים שלכם.

יורי שטרן: לא כולם.

יורי שטרן: ההפגנה כמו כל הפגנה חברתית היא ערבוביה של המצוקות והאינטרסים האישיים עם הנושא הכללי.

יורי שטרן: הרי הנושא הכללי נבנה ממצוקות של הרבה מאוד אנשים בודדים.

יורי שטרן: לכן, אנחנו מבקשים ממשרד השיכון להתייחס.

יורי שטרן: לעיריית תל-אביב יש בחירה.

יורי שטרן: היא יכולה להיות ראש קטן ולומר שהנושא לא מעניין אותה.

יורי שטרן: היא יכולה לומר שהיא אחראית על חוק ועל הסדרים כאלו ואחרים וזה מה שמעניין אותה.

יורי שטרן: אני מבקש ממך למסור לראש העיר שאנחנו מבקשים מכם להיות ראש גדול, ולראות בסיפור הזה משהו שהוא מעבר לפורמליסטיקה הנכונה אבל העירונית.

יורי שטרן: הפעם זה לא רק עיריית תל-אביב.

יורי שטרן: מדובר פה במצב חסר תקדים שנמשך עשרות שנים, יש קריסה של כל המערכות החברתיות.

יורי שטרן: ההפגנה הזו נותנת ביטוי והיא נותנת תקווה.

יורי שטרן: חבר הכנסת מח'ול, אתה אמרת שאנחנו הצבענו בעד התוכנית הכלכלית, ואני אומר לך שאני הצבעתי בעד התוכנית הכלכלית משום שהיא הכרחית.

יורי שטרן: זה לא אומר שהמדינה כאשר היא מקבלת תוכנית כלכלית כזו, יכולה להתנער מכל אחריות חברתית.

יורי שטרן: לכן בעיניי מצב שבו לאנשים אין לחם והם רעבים וללא קורת גג לא יכול להימשך.

יורי שטרן: בשבוע שעבר הגשתי הצעת חוק בנושא תלושי מזון כדי למנוע רעב, אני לא יודע אם זה פתרון הכי טוב.

יורי שטרן: אבל, מה שקורה עכשיו כאילו זה בכלל לא שיך למדינה, הוא מצב בלתי נסבל.

יורי שטרן: אני מבקש מעיריית תל-אביב לא להיות פה פורמליסטית, אלא לתת למחאה הזו להימשך, אלא אם כל חורגים באמת ממה שמקובל בהתנהגות האזרחית הנכונה.

יורי שטרן: אנחנו גם רוצים פתרונות מעשיים, והפתרונות האלה לא יכולים להיות תחליף לפתרון בעייתם של עשרות אלפי אנשים.

יורי שטרן: פה מדובר על כך שאנשים מוציאים מהממסד ויתורים בציפורניים, אבל לא יכול להיות שמדינת ישראל נשארת ללא פתרון למצוקת הדיור.

שמואל סעדיה: עם כל הכבוד, אני חושב שעיריית תל-אביב צריכה לשעות לפנייה של הוועדה כאן ושל חברי הכנסת.

שמואל סעדיה: עיריית תל-אביב משתמשת בחוק עזר עירוני לפינוי אשפה כדי לפנות אנשים.

שמואל סעדיה: עיריית תל-אביב באה לפה בצורה מתונה, אבל באופן מאוד מאוד אכזרי וקר מזג, היא הוציאה צו בלי לשמוע את האנשים, לפנות אותם תוך 24 שעות.

שמואל סעדיה: חברי כנסת בכלל לא מעניינים את עיריית תל-אביב.

שמואל סעדיה: ישראל טוויטו הצליח לארגן את המחאה הזו בתמיכתם של מעל 60 חברי כנסת.

שמואל סעדיה: לעיריית תל-אביב בכלל לא מזיז שיש קונצנזוס מקיר לקיר.

שמואל סעדיה: צר לי על הויכוח בעניין קואליציה ואופוזיציה כי בבית הזה יש קואליציה מקיר לקיר בעניין הזה, אבל את עיריית תל-אביב זה לא מעניין.

שמואל סעדיה: אני מעריך את האקט האנושי שאתם עשיתם פה.

שמואל סעדיה: אנחנו פה נאבקים למען מאבק חברתי של ציבורים רבים.

שמואל סעדיה: המאבק הוא לא רק למען האנשים האלה.

שמואל סעדיה: האנשים האלה לא באו למען עצמם.

שמואל סעדיה: האנשים האלה עשו קורבן במשך קרוב לשנה כדי להביע את הזעקה של ציבורים רחבים במדינת ישראל.

שמואל סעדיה: לצד הפתרון הזה, עיריית תל-אביב יכולה בהחלט לקחת את הדגל הזה ולסייע.

שמואל סעדיה: אני מאוד מבקש שלא תצא בקשה, אלא שתצא דרישה מטעם הוועדה הזו.

שמואל סעדיה: אל תקלו ראש בסמכויות שיש לכם ובכוחות וביכולות שלכם כחברי כנסת לתבוע מעיריית תל-אביב לנהוג באופן אנושי ולפעול לא בהתאם לסמכויות שלהם.

שמואל סעדיה: הם לא יכולים לצפצף על כל העולם ולהסתתר אחרי טענות פורמליסטיות של חוקי עזר וכיוצא באלה.

שמואל סעדיה: תודה.

קריאה: שיתייחסו לבעיה שלנו כמו שהם מתייחסים לבעיית העובדים הזרים.

דוד אזולאי: מר שוורץ נציג משרד הבינוי והשיכון, בבקשה.

ישראל שוורץ: הכלים שעומדים היום לרשות משרד הבינוי והשיכון לטפל בבעיות דיור הם בין מצומצמים למצומצמים מאוד.

ישראל שוורץ: כדי לסבר את האוזן אני אומר שהסיוע המקסימלי בשכר דירה שמקבלת משפחה עם ילדים שחיה מתמיכת קיום, הוא 570 שקל לחודש.

ישראל שוורץ: אלה הכלים שלנו ועם זה אנחנו יוצאים למערכה.

ישראל שוורץ: זו המציאות, יכול להיות שזה היה הכרחי ושלא הייתה ברירה במציאות הכלכלית, אבל זה מה שעומד לרשותנו.

ישראל שוורץ: עם הכלים האלה נשתדל לעשות ככל יכולתנו כדי לעזור גם להם וגם לכל האנשים שהם מייצגים, כי זה לא בעיה של עשרה אנשים או חמישים בסך הכל.

איוב קרא: ישראל, הייתה פשרה שאתה היית שותף לה שתוך פרק זמן מסוים צריך היה לתת פתרון לדיור.

קריאה: 24 שעות.

ישראל שוורץ: אני לא מכיר פשרה של 24 שעות.

ישראל שוורץ: מי שאמר 24 שעות סתם אמר את זה, כי אין אפשרות כזו.

איוב קרא: אני לא אמרתי זמן מסוים.

ישראל שוורץ: מבלי לפגוע בישראל טוויטו ידידי, אני רוצה לומר שלפני שבוע היינו כאן בכנסת ודיברנו שהוא יעביר את החומר אלינו.

ישראל שוורץ: עד היום הוא לא הגיע אלינו.

ישראל טוויטו: אני העברתי את כל החומר.

ישראל טוויטו: אני העברתי למזכירה של אפי איתם ביד והיא הבטיחה לתת לך את זה אישית ביד.

ישראל שוורץ: צר לי, זה לא הגיע אליי.

ישראל שוורץ: אני אמרתי לך להעביר את זה אליי.

ישראל שוורץ: אני אחזור למשרד, אני אמצא את החומר.

ישראל שוורץ: כמו שאמרנו באותה ישיבה כאן, תוך כמה ימים נוכל לראות.

ישראל שוורץ: אם יש אנשים שלא נרשמו בשום מקום ואנחנו לא יודעים עליהם שום דבר חוץ מזה שהם מופיעים ברשימה, אז טוב יעשו אם הם ילכו וירשמו בבנק למשכנתאות.

ישראל שוורץ: התהליך שלנו, הקשר, הוא דרך איזשהי הרשמה.

איוב קרא: הכיוון הוא למצוא דיור ציבורי ל-15 משפחות.

ישראל טוויטו: יש יותר, ביקשנו טיפול דחוף במקרים הקשים וזה 15 משפחות.

ישראל טוויטו: יש עצירת פינויים, יש רשימה די ארוכה.

איוב קרא: ישראל, אני ראיתי את הסיכום ואני רוצה לשאול, האם מדובר ב-15 משפחות שצריך למצוא להם דיור ציבורי?

ישראל שוורץ: הטיפול הוא אינדיבידואלי.

ישראל שוורץ: גם אנשי כיכר הלחם לא אומרים: "מכוח ישיבתנו כאן, מגיע לנו 15 דירות.

ישראל שוורץ: אנחנו צריכים לבחון כל מקרה לגופו ולנסות לעזור ככל האפשר.

דוד אזולאי: ישראל, אני מציע שאתם בכל זאת תגישו את החומר הזה.

ישראל טוויטו: הגשנו.

דוד אזולאי: תבדוק לאן זה נעלם.

דוד אזולאי: נציג משרד הבינוי אומר כאן שיש כוונה ורצון למצוא איזשהם פתרונות.

דוד אזולאי: הפתרונות צריכים לבוא בצינור מקובל.

דוד אזולאי: אני מציע לכם להגיש את החומר כמה שיותר מהר.

דוד אזולאי: בואו נתחיל מאלה שנמצאים כרגע.

דוד אזולאי: אל תצפו שיתנו עכשיו פתרונות לכל הבעיות במדינת ישראל.

דוד אזולאי: תתחילו עם מה שיש כאן, אחר כך נראה לאן אנחנו מתקדמים.

ישראל טוויטו: הציבור קיבל עד היום אינפורמציה מוטעית לגבי אופי ומטרת המאבק.

ישראל טוויטו: מונח לפני דו"ח ועדת החקירה לבחינת הפערים החברתיים.

ישראל טוויטו: מדינת ישראל היא מקום שני בעולם בפערים החברתיים.

ישראל טוויטו: כיכר הלחם הוקמה כדי להמחיש את הפערים בין העשירים ובין העניים, ולא בשביל להילחם בעשירים.

ישראל טוויטו: אני אמרתי לישראל שוורץ שקרוב ל-198 אלף משפחות מקבלות סיוע בשכר דירות.

ישראל טוויטו: 50 אלף משפחות ממתינות בתור לכל דירה שתתפנה.

ישראל טוויטו: יש מצוקת דיור קשה ביותר שהיא היום קטסטרופלית.

ישראל טוויטו: אני לא מאשים את ישראל שוורץ, אבל יש אוזלת היד של משרד השיכון.

ישראל טוויטו: צריך לשכן אנשים בשכר דירה ממשלתי, לא סוציאלי, שייקבע לפי המשכורת שלהם.

ישראל טוויטו: אנשים במדינת ישראל משלמים היום קרוב ל-90% מההכנסה שלהם עבור שכר דירה, זו שערורייה.

ישראל טוויטו: אין פה פרופורציה.

ישראל טוויטו: השאלה היא, מה עושה משרד השיכון חוץ מלומר שאין לו כלים ויכולת.

ישראל טוויטו: יש אדמות מינהל, אני לא רואה פה נציגי מינהל.

ישראל טוויטו: כדאי יותר שהמדינה תיתן אדמות ושיבנו עליהן, עלות הבנייה עולה גרושים, במקום להוציא את כל הכספים האלה של הסיוע בשכר דירה.

יורי שטרן: תודה.

יורי שטרן: אנחנו נשמע את אחת מדיירות כיכר הלחם.

אורנה גולדברג: אני דיירת של כיכר הלחם.

אורנה גולדברג: אני גרה ב"הילטונים", באוטובוס.

אורנה גולדברג: מר שוורץ, האנשים שגרים בכיכר הלחם הגישו במשך שנים בקשות למשרד השיכון, אלא שמשרד השיכון דחה אותם בגלל שהם לא עומדים בקריטריונים.

איוב קרא: הוא מדבר על התקופה האחרונה.

אורנה גולדברג: לפני חודש וחצי נדחיתי על ידי משרד השיכון, כאשר אני נכה וכבר גרה ברחוב.

אורנה גולדברג: אם אני ואחרים כמוני לא עומדים בקריטריונים, אז שישנו את הקריטריונים או שיחליפו את האנשים שמחליטים על הקריטריונים, ושייקחו אותנו כחריגים.

אורנה גולדברג: אנחנו נמצאים היום ברחוב, בכיכר הלחם, וזה אומר שאנחנו לא יכולים להגיע לדיור ציבורי כי משרד השיכון החליט שאנחנו לא שווים או לא עומדים בקריטריונים.

אורנה גולדברג: כבר 15 שנה, מגיל 27, אני בוועדות במשרד השיכון.

אורנה גולדברג: יש לי היום 100% נכות ואני גרה ברחוב.

אורנה גולדברג: אם יפנו את דיירי כיכר הלחם הם ילכו מרחוב לרחוב.

אורנה גולדברג: בכיכר הלחם יש לנו לפחות אוהל או אוטובוס לגור בהם, ויש לנו גם הרגשה של ביחד.

אורנה גולדברג: הם רוצים לפרק את "ההתנחלות" הזו ושאנחנו נתאדה.

אורנה גולדברג: הם חושבים שאם אנחנו נתאדה הבעיה גם כן תתאדה.

אורנה גולדברג: הם רוצים שכל אחד מאיתנו ילך לספסל בגן אחר.

יורי שטרן: אני חושב שאנחנו פחות או יותר הבהרנו לעצמנו את התמונה.

יורי שטרן: אני לא שמעתי הרבה חילוקי דעות בין חברי הכנסת מבחינת ההתייחסות שלנו.

יורי שטרן: אחז, אתה הפכת לצינור להעברת המסרים לראש העיר.

שמואל סעדיה: אדוני היושב ראש, האם אפשר להציע לך הצעת החלטה?

יורי שטרן: כן.

שמואל סעדיה: הצעת ההחלטה אומרת שהוועדה הנכבדה הזו מקיר לקיר, חברי קואליציה מכל הבית, מבקשים, ואפילו הייתי מרשה לעצמי לומר דורשים מעיריית תל-אביב, מראש העיר, באמצעות חברי הנכבד, להסיר את ידה מתהליך הפינוי של האנשים שנמצאים כאן, אנשים אשר מקיימים מחאה עבור עצמם, ובראש וראשונה ובעיקר עבור אנשים חלשים אחרים בחברה הישראלית שזקוקים לפתרונות בכל המישורים, אם זה מובטלים ונכים וכיוצא באלה.

שמואל סעדיה: זו בקשה אחת שהיא צריכה להיות בבחינת דרישה.

שמואל סעדיה: מעבר לכך, הוועדה מבקשת שעיריית תל-אביב יחד עם משרד השיכון תדאג למציאת פתרונות פרטניים לצד התהליך הכללי.

שמואל סעדיה: הדבר השלישי, הם משתמשים בחוק עזר כדי לפנות אותם, בעוד שמדובר בחוק עזר לפינוי אשפה.

שמואל סעדיה: עיריית תל-אביב צריכה לתת לאנשים האלה פתרון הולם.

שמואל סעדיה: אין להם פחות זכויות מלאנשים אחרים.

שמואל סעדיה: היא צריכה לדאוג לנושאים התברואתיים במקום ולתנאים סניטריים וכיוצא באלה, כל עוד יש תהליכים בוועדת הכנסת בראשותך, אדוני היושב ראש.

שמואל סעדיה: אני מנצל את ההזדמנות ואני רוצה לברך אותך ואת חברי הבית אשר התעלו וביחד יצרו קואליציה.

יורי שטרן: אני לא הבנתי את ההצעה השלישית.

שמואל סעדיה: ההצעה השלישית היא שבינתיים עד להמשך המאבק ועד למציאת פתרונות פרטניים, היא תדאג לתחזוקה ושהיא לא תחרים את המקום הזה.

שמואל סעדיה: מבחינה אנושית, היא צריכה להפעיל את סמכותה על פי חוק כל עוד האנשים האלה נמצאים שם, והיא לא תעשה אכיפה של החוק בדרך של איפה ואיפה.

יורי שטרן: היועץ המשפטי של עיריית תל-אביב, בבקשה.

אחז בן ארי: כמובן שאני מתנגד לזה.

אחז בן ארי: אני מתנגד כמובן לחלק של הפנייה לעיריית תל-אביב ובקשר להקשר המוניציפלי.

אחז בן ארי: בכל הכבוד, אני גם חושב שזה גם חוטא למטרה, מפני שזה הפתרון הקל.

אחז בן ארי: הפתרון הקל הוא שהם יישבו שם ויקיימו מחאה חברתית.

אחז בן ארי: יותר קשה לטפל בבעיה עצמה.

דוד אזולאי: חוץ מפינוי, מה אדוני מציע?

יורי שטרן: הדיון פה הוא מתוך הנחה שכל אחד רוצה את טובת הכלל וכל אחד רוצה לשמור על החוק.

אחז בן ארי: המסר הועבר ועובדה שהדיון הזה מתקיים כאן.

אחז בן ארי: אם יש מצוקה של אנשים שזכאים לקבל פתרונות דיור, אז משרדי הממשלה הנוגעים בדבר מתבקשים לשנס מותניים ולמצוא להם ולאחרים פתרונות.

ישראל טוויטו: אני מבקש פה מחברי הוועדה לבקש מרון חולדאי להחזיר את החשמל כמחווה הומניטרי כלפי דיירי כיכר המדינה.

ישראל טוויטו: אנחנו מבקשים להחזיר את האור לדיירי כיכר המדינה משום שהם לא אשמים שזה מאבק חברתי.

ישראל טוויטו: אני מבקש שתתנו לעיריית תל-אביב הוראה להחזיר את החשמל כי יש בכך סיכון חיי אדם.

ישראל טוויטו: אנשים מבוגרים הולכים בשעות הלילה בחושך ונופלים.

ישראל טוויטו: אנחנו תקופה ארוכה מחוברים לגנרטור.

ישראל טוויטו: אנחנו מבקשים להחזיר להם את החשמל, זה לא קשור לכיכר הלחם.

ישראל טוויטו: לנו יש תאורה.

יורי שטרן: 100%.

יורי שטרן: אני מבקש מחבר הכנסת איוב קרא לסכם.

איוב קרא: כוועדה, אנחנו פונים ודורשים מעיריית תל-אביב לעשות הפוגה במלחמה נגד האנשים המוחים בכיכר הלחם, עד שתיערך ישיבה נוספת בנושא בה יהיו נציגי משרד השיכון, עיריית תל-אביב וכל הגורמים האחרים שקשורים בנושא.

איוב קרא: יכול להיות שתתקיים ישיבה נוספת בעיריית תל-אביב או פה, משום שלא מצאתי כל התקדמות בפשרה שניסו לקדם לפני מספר ימים.

איוב קרא: הפוגה צריכה להיות עד מציאת פתרון, פשרה, שיהיה מקובל על כל הצדדים.

ישראל שוורץ: אין סיטואציה כזו.

ישראל שוורץ: לא יכול להיות פתרון שיהיה מוסכם על כל הצדדים.

איוב קרא: אני אמרתי שצריך ללכת למהלך בו יהיה משא ומתן בין עיריית תל-אביב ומשרד השיכון עם נציגות של כיכר הלחם וזה עד לפגישה נוספת שתיערך שבה כולם יודיעו על מציאת הפשרה המיוחלת.

יורי שטרן: הפתרון צריך להיות מקובל על דעתנו כחברי כנסת.

איוב קרא: בינתיים, עיריית תל-אביב תעשה הפוגה במלחמה שלה בכיכר הלחם.

איוב קרא: אנחנו מבקשים מנציגי כיכר הלחם לא לשבת על קרקעות פרטיות.

שמואל סעדיה: אין שום בעיה.

איוב קרא: אני מציע שאתם תהיו על אדמות ששייכות לעירייה.

שמואל סעדיה: מקובל עלינו.

איוב קרא: אני רוצה לפנות לעיריית תל-אביב ולומר לה שאני הייתי יושב ראש הוועדה לבחינת בעיית העובדים הזרים.

איוב קרא: יש לכם תשובות בנושא העובדים הזרים, יש לכם רגישות כלפי עובדים זרים לא חוקיים.

איוב קרא: האם אין לכם רגישות כלפי אנשים שחיים פה ושעושים הכל?

איוב קרא: אני מציע לכם לגלות רגישות כלפי כל הבעיה שעולה פה.

איוב קרא: בכל מצב, אנחנו נתמוך במפת דרכים חברתית נכונה בכל מה שקשור לכיכר הלחם.

דוד אזולאי: אני מציע שהצעת הסיכום תהיה כך.

דוד אזולאי: קודם כל, יש לאפשר ליושבים בכיכר הלחם להמשיך ולהביע את מחאתם על פי הכללים ועל פי החוק.

דוד אזולאי: שנית, הוועדה פונה לעיריית תל-אביב ומבקשת להחזיר את התאורה למקום ולתת את כל השירותים הנדרשים אם זה ניקיון וכל מה שצריך, לאותם אנשים שיושבים בכיכר הלחם.

דוד אזולאי: שלישית, צריך להעביר את כל החומר למשרד הבינוי והשיכון, והוועדה פונה לשר הבינוי והשיכון לבדוק את הנושאים ולתת את הפתרונות.

דוד אזולאי: אנחנו לא יכולים לומר איזה פתרונות יש לתת כי יש הבדל בין האנשים לא לכולם יש אותה הבעיה.

דוד אזולאי: לאחד יש עשרה ילדים, ולשני יש שלושה ילדים.

דוד אזולאי: הניקוד של האנשים שונה מאחד לשני.

דוד אזולאי: לכן, אנחנו נפנה למשרד הבינוי והשיכון לפעול על פי הקריטריונים.

ישראל טוויטו: מקובל עלינו.

עסאם מח'ול: אני מקבל את ההצעות של חבר הכנסת אזולאי.

עסאם מח'ול: אני מציע שההחלטה הראשונה תהיה כך.

עסאם מח'ול: ועדת הפנים של הכנסת רואה בפעולה של כיכר הלחם, פעולה של מחאה חברתית לגיטימית.

עסאם מח'ול: אחר כך צריך לבקש את הדברים האחרים.

עסאם מח'ול: אנחנו פונים לעיריית תל-אביב לא לפגוע בהם.

יורי שטרן: אנחנו מבקשים מעיריית תל-אביב, לא דורשים, כי עירייה עובדת בסך הכל לפי החוק.

יורי שטרן: אנחנו לא יכולים לדרוש שהיא תפר את החוק, אנחנו מבקשים מעיריית תל-אביב להיות שותפה למאבק חברתי.

יורי שטרן: אנחנו פונים למפגינים בכיכר הלחם להקפיד על שמירת החוק בכל מה שנוגע לבעלויות וגם להתנהגות ולרעש.

אחז בן ארי: אדוני היושב ראש, יש בכל זאת הפרדת רשויות במדינה הזו.

אחז בן ארי: ראש העיר מופקד על העיר ועל הסדר הציבורי בעיר.

אחז בן ארי: אתם אחראים לחקיקה, לתקציב, לכללים.

שמואל סעדיה: זאת פרשנות מאוד מצמצמת.

שמואל סעדיה: ,

אחז בן ארי: אתם אחראים על פיקוח באותם אמצעים שבהם אתם רשאים לפקח.

אחז בן ארי: אני מציע לוועדה לא לחצות את התחום.

אחז בן ארי: הדברים תלויים בבית המשפט העליון.

אחז בן ארי: אני מציע לא לעשות את זה.

יורי שטרן: אנחנו לא יכולים להכתיב לבית המשפט מה להחליט.

יורי שטרן: אבל, אתם צד.

יורי שטרן: או שאתם יוזמים מהלכים או שאתם אומרים שאתם לא רוצים לקדם את המהלך בשלב זה.

יורי שטרן: אנחנו מבקשים כעת הפוגה.

יורי שטרן: אנחנו פונים גם למפגינים בבקשה להקפיד על שמירת החוק והסדר.

יורי שטרן: אם היה מדובר במחאה של מספר אנשים שמפגינים בגלל מצוקת דיור אז זה היה סיפור אחר.

יורי שטרן: אבל אני רואה בכך העלאת נושא הרבה יותר מהותי.

יורי שטרן: אני מבקש ואני רוצה שזה יהיה חלק מההחלטה שלנו, לפנות למשרד השיכון להקים מייד את הוועדה, אולי הוועדה צריכה להיות בין-משרדית, למציאת פתרון למצוקת הדיור במדינת ישראל, כולל הסדר משכנתאות.

יורי שטרן: עוד כמה חודשים יהיו לנו רבבות של אנשים שיימכרו את בתיהם כי אין להם פרנסה ומכיוון שהם מובטלים.

יורי שטרן: זו קטסטרופה חברתית.

יורי שטרן: בסוף שנות השמונים המדינה התערבה, זה גם בא כתוצאה מהמחאה.

יורי שטרן: אנחנו חייבים להקדים תרופה לאסון הזה.

יורי שטרן: אנחנו צריכים להתחיל לטפל במצוקת הדיור גם במצב התקציבי הנוכחי, באמצעות עידוד בנייה להשכרה ופתרונות אחרים.

יורי שטרן: אני יכול גם להציג את התזה שלי, אני בטוח שאפשר למצוא פתרונות.

יורי שטרן: לא יכול להיות שהמדינה מפסיקה להיות אחראית על מתן קורת גג לאנשים.

יורי שטרן: זה לא יכול להיות, לכן אנחנו פונים לשר השיכון.

יורי שטרן: מי שיוזם דברים כאלה הוא השר הממונה על התחום.

יורי שטרן: לכן, שר השיכון הוא זה שצריך ליזום.

יורי שטרן: אם זה יהיה, אני אומר לדיירים שאנחנו מנסים לקדם את הנושא הפרטי שלהם, ושהמחאה החברתית הכללית השיגה לפחות איזשהו הישג ביניים בכך שקמה ועדה.

יורי שטרן: אנחנו נלחץ שהיא גם תביא לתוצאה והיא לא רק תיגמר בדיבורים.

יורי שטרן: אבל המסר המרכזי הוא האחריות המוטלת על ממשלת והאחריות שלנו ככנסת למצוקת הדיור בארץ.

יורי שטרן: לא יכול להיות שזה יימשך כפי שזה היום.

שמואל סעדיה: בשם ישראל טוויטו ובשם החברים שהגיעו אנחנו מודים לכם.

שמואל סעדיה: שנית, כל הצעות החלטה שהבאתם כאן מקיר לקיר, כולן אחת אחת מקובלות עלינו.

ישראל טוויטו: אני רוצה להודות לחבר הכנסת איוב קרא שעושה לילות כימים.

ישראל טוויטו: אדוני היושב ראש, אני גם רוצה להודות ולך ולכולם.

יורי שטרן: תודה.