ועדת הפנים ואיכות הסביבה, כנסת 16, פרוטוקול מספר 10, 2003-03-26 09:30

יורי שטרן: ברוכים הבאים.

יורי שטרן: יש לנו חגיגה כפולה היום, אנחנו מארחים בוועדה את השרה לאיכות הסביבה, פרופסור יהודית נאות, שהשכנות שלנו בכנסת הקודמת עזרה לי להכיר אותה כאדם מאוד יסודי, רציני ואולי האדם הירוק ביותר בתפקיד הזה של שר לאיכות הסביבה.

יורי שטרן: כמו כן, התכנסנו לציון יום המים הבין-לאומי, שזה יום שצוין ביוזמת ועידת האו"ם לפיתוח מאז 1993.

יורי שטרן: זהו צירוף מקרים מאוד מוצלח.

יורי שטרן: גברתי השרה, אני מאוד מקווה שתצליחי בתפקיד.

יורי שטרן: ידידי ועמיתי לסיעה, חבר הכנסת מיכאל נודלמן, הוא היחיד שמתמצא בכנסת בנושא האקולוגי כי זה המקצוע שלו והוא מוביל כמה וכמה חקיקות חשובות בנושא.

יורי שטרן: הוא טען בכל הדיונים הפנימיים שלנו בסיעה, שבעוד שאנחנו מתעסקים בכל מיני סיכונים ביטחוניים, אנחנו מתחסלים כאומה בכל מה שנוגע לתנאים הסביבתיים שלנו, המים, האוויר, המוכנות שלנו לכל מיני אירועי טבע, החומרים המסוכנים וכולי.

יורי שטרן: השטח הזה, עם כל ההתפתחויות החיוביות שהיו בשנים האחרונות, עדין מוזנח מאוד ואנחנו עדין בפיגור ואפילו פיגור הולך וגדל מהמדינות המתקדמות.

יורי שטרן: השיקול הסביבתי הוא מהאחרונים בשיקולי התכנון.

יורי שטרן: הפרות נוהלי שמירת איכות הסביבה כמעט ולא מגיעות לכלל ענישה אלא במקרים בודדים בלבד.

יורי שטרן: אצל אנשי הכלכלה שלנו, במיוחד אצל פקידי הכלכלה שלנו, נושא איכות הסביבה עומד כאנטית

יורי שטרן: זה מוחלטת לפיתוח כלכלי ותעשייתי.

יורי שטרן: הדבר הטוב האמיתי שקרה בשנים האלה, בעשור האחרון, זו ההתפתחות בשטח הציבורי.

יורי שטרן: עצמה כזאת של מעורבות ציבורית בענייני איכות הסביבה, מאבקים על שמירת השטחים הירוקים, ענייני קרינה, ענייני זיהום כאשר נחל קישון הוא אולי ההצלחה הגדולה של הפעולה החברתית-ציבורית.

יורי שטרן: ערבה – המאבק נגד בניית שדה התעופה.

יורי שטרן: אני הייתי במכון לחקר הערבה בעת הפעילות הזאת לשינוי המסלול, שלא יפגע בצמחיה הייחודית ובעוד כמה מקומות רגישים.

יורי שטרן: הזעקה הציבורית שקמה היא אולי התקווה הגדולה ביותר שלנו לשרוד בקטע המוזנח הזה.

יורי שטרן: אנחנו מדינה קטנה מאוד, משאבי הטבע שלנו כולל אוויר, מים וקרקע מוגבלים ביותר ואנחנו מתייחסים אליהם כאילו אנו חיים לפחות ברוסיה וגם שם היום מבינים קצת יותר מה הן המגבלות.

יורי שטרן: התיזה האורבנית, אפילו במדינה גדולה כמו רוסיה ובוודאי בארצות הברית, הרבה יותר מתחשבת במגבלות הקרקע, למשל, מאשר אצלנו.

יורי שטרן: הבניה האמריקאית, הכפרית, צמודת קרקע, כל אכילת האדמות המאסיבית שיש לנו בתכנון האורבני ובתכנון התחבורתי היא בלתי נסבלת.

יורי שטרן: אנחנו חוגגים עם כל הקמת מחלף חדש ובעיני זוהי קטסטרופה אחת גדולה.

יורי שטרן: כל ישוב חדש שקם על הקרקעות בסגנון הטקססי, זה פשוט עוד שטח יקר שהלך, שלא יהיה אחר כך.

יורי שטרן: יושב כאן השופט בדימוס שלמה שהם, שהוא נציב הדורות הבאים.

יורי שטרן: הוא אמור להיות כלב השמירה בצעדי הכנסת השונים ובחקיקות ובהחלטות שלנו מבחינת הדורות הבאים והאינטרסים שלהם ובראש וראשונה, האינטרס הסביבתי.

יורי שטרן: לא ארחיב בדבריי, כי זו הצגת היחיד שלך, השרה לאיכות הסביבה.

יורי שטרן: אני מקווה שאנחנו נגיע לעבודה משותפת טובה.

יורי שטרן: יש בוועדה הזאת הרבה אנשים טובים שהם "מיינדד" לאיכות הסביבה.

יורי שטרן: יצאנו לסיור בעניין בניה במצפה נפתוח וכל התכנית של הרחבת ירושלים מערבה.

יורי שטרן: היו שלושה חברי כנסת.

יורי שטרן: חברי הכנסת החדשים שאלו למה מגיעים כל כך מעט?

יורי שטרן: אמרתי, שבסיור של ועדה זה כמעט המקסימום וזה דווקא מראה על עניין רב.

יורי שטרן: לסיום – אגיד מה הם התחומים שאני, כיושב ראש הוועדה, הייתי רוצה לקדם פה ביחד.

יורי שטרן: הדברים אינם נאמרים על פי סדר חשיבותם.

יורי שטרן: התחום הראשון, שכבר הזכרתי אותו, זה השטחים הירוקים.

יורי שטרן: עצירת המגמה הנוראה הזאת של התפשטות עירונית ועד לגביית מחיר באתרי בניה על כל עץ כרות.

יורי שטרן: זאת אומרת, אם יש הורדת צמחיה.

יורי שטרן: ..

יהודית נאות: זה קיים בחוקי עזר עירוניים.

יהודית נאות: אני יכולה להגיד לך שבחיפה מדובר ב-750 ₪ על כריתת עץ קטן.

יצחק הרצוג: גם בתל-אביב יש חוקי עזר כאלה.

יורי שטרן: הקלות שבה הורסים לנו חורשות מראה שכלכלית זה לא עובד.

יורי שטרן: דבר שני – מחזור.

יורי שטרן: אנחנו בחצי הריון בקטע הזה.

יורי שטרן: יש את חוקי המחזור שחוקקו כמו לגבי מחזור הבקבוקים ויש עוד כמה חוקים בדרך.

יורי שטרן: פרופסור נודלמן מקדם חוק למחזור צמיגים.

יורי שטרן: עצם העובדה שאנחנו מקדמים חקיקה, זה כבר מצביע על חולשת הראייה הכלכלית והקנסות שאינם מתאימים, כי אחרת זה היה הולך בעצמו.

יורי שטרן: החישוב הכלכלי היה מאוד חלש.

יורי שטרן: הנושא של המחזור בקושי עובד ואז הגיעו אלינו כמה חברי כנסת ואמרו: זה לא עובד, אז בואו נבטל את זה.

יורי שטרן: אני לא יודע אם אתם יודעים, אבל הונחה הצעת חוק לביטול חוק המחזור.

יהודית נאות: לפיקדון.

יהודית נאות: אבל יחד עם זאת, תונח גם הצעת חוק להרחבתו.

יורי שטרן: אני אומר, שאם אנחנו לא נגיע לכך שהחוק הזה יעבוד טוב יותר ויהיה כלכלי יותר ויהיו מעורבים בו אינטרסים כלכליים של כל נקודות המכירה ויהיה להם חלק ברווחים, זה יעבוד נכון.

יורי שטרן: אי אפשר להפיק שום רווח מרבע שקל על בקבוק.

יורי שטרן: יש פה מערכת שלמה שלא עובדת נכון.

יורי שטרן: אני מניח, שלא נהיה כמו הגרמנים, עם משמעת עצמית כזאת, שכל פריט יכנס לפח אחר, אבל, יש אפשרות להתקדם יפה.

יורי שטרן: אפרופו, זה גם ייצור מקומות תעסוקה נוספים וגם יגייס משאבים נוספים.

יורי שטרן: לא רק לנקות את הטבע אלא גם להכניס למחזור הכלכלי לא מעט חומרים מבוזבזים.

יורי שטרן: אני מקווה, שאנחנו נתקדם גם בטיפול במפגעים הסביבתיים אם זה מים, ביוב, זיהום אוויר ונקבע תקנות לכל פרוייקט כלכלי ולכל תפקוד כלכלי או לאו דווקא כלכלי, שיש בו היבט סביבתי ונקבע תקנים נוקשים.

יורי שטרן: אבל, הכי חשוב, וזו חולשה של כל המערכות שלנו, זו האכיפה.

יורי שטרן: אלה המשימות שאני, כיושב ראש הוועדה, רואה לפניי ואני מוכן לקבל עוד.

יורי שטרן: אני רוצה להתקדם ואני מניח שגם למשרד לאיכות הסביבה יש הרבה מאוד תכניות.

יורי שטרן: היות והיום הוא יום בינלאומי לנושא הספציפי של המים, אני חייב להגיד מילת תודה מיוחדת לידידי וראש המפלגה שלי שר התחבורה היום, חבר הכנסת אביגדור ליברמן.

יורי שטרן: הוא העלה את נושא המים בפעם הראשונה לממדים של כמעט היסטריה ציבורית ושינה קצת את ההתייחסות לעניין.

יורי שטרן: זה ירד מהפרק וחבל, כי חייבים לחזור לכל אותה מערכת שהוא התחיל לבנות, של טיפוח תודעה ציבורית אחרת.

יורי שטרן: אנחנו חיים כמעט במדבר ומתנהגים כמו באלסקה, שיש שם שלג-עד שנמס ואין צורך לדאוג למים.

יורי שטרן: יש לי רושם, שאנחנו לא משתמשים מספיק בקרנות ובמערכות הבין-לאומיות שמוכנות לעזור לפרוייקטים חינוכיים במימון שלהם.

יורי שטרן: יש לנו דרך ייחודית להגיש לא מעט דברים למוסדות ולקרנות ולגופים הבין-לאומיים.

יורי שטרן: אנחנו בקטע של שמירת ארץ הקודש ויש לנו סיסמאות וכותרות מאוד יפות, ללכת עם בקשות נאות למימון וזה יכול לפצות אולי על דלות המקורות שיש לנו בארץ.

יורי שטרן: תודה.

יורי שטרן: כבוד השרה, בבקשה.

יהודית נאות: תודה.

יהודית נאות: בוקר טוב.

יהודית נאות: אני מתרגשת, כי בקדנציה הקודמת זה היה מקומי, חבר הכנסת הרצוג.

יהודית נאות: הקפדתי מאוד להיות חברה פעילה בוועדת הפנים ואיכות הסביבה וזה נראה לי סגירת מעגל, לפחות לקדנציה הזאת.

יהודית נאות: הקול שלי לא השתפר מאז מערכת הבחירות וככל שאני שותקת יותר הוא יותר בסדר.

יהודית נאות: לכן, במפגש הראשון עם חברי הוועדה חשבנו שראוי להציג מצגת קצרה ותכליתית של מה הן הפעילויות של המשרד.

יהודית נאות: הרבה לפני שאציג לכם את כל היעדים שלי, רציתי להגיד שאין שום נושא מהנושאים שהיושב ראש הזכיר, שאנחנו לא מטפלים בו או לא רוצים להמשיך לטפל.

יהודית נאות: אני מסכימה לחלוטין שנושא האכיפה הוא בעייתי.

יהודית נאות: אני יכולה להגיד לכם, שבתכנית שאושרה אתמול בממשלה הולכים להגביר את נושא האכיפה הן בעניין תכנון ובניה והן בעניין השתלטות על קרקעות באופן בלתי חוקי.

יהודית נאות: לכן, גם בתכנית שעוד נשמע עליה ועוד נבכה על חלקים ממנה, נושא האכיפה היה נושא שהוקצה לו דיון לא מועט אתמול, בישיבת הממשלה.

יהודית נאות: אני חושבת, שנושאים נוספים שלא הזכרת, יוצגו במצגת הקצרה.

יהודית נאות: אבל, יש נושא נוסף שאני בטוחה שיעלה על שולחן הוועדה והוא הנושא של טיפול בחומרים מסוכנים, שאנחנו צריכים לתת עליו את הדעת.

יהודית נאות: צריך להיות קשר בין הוועדה ובין המשרד לאיכות הסביבה, בין הארגונים הירוקים ובין כל אלה שאני רוצה לגייס לטובתנו, את עורכי הדין נאמני הסביבה.

יהודית נאות: לא תמיד אנחנו יכולים לעשות הכל, לא תמיד אנחנו רואים את הכל ולא תמיד הפתרון שלנו הוא היחיד והבלעדי.

יהודית נאות: אין לי ספק, שבכל מערכות האיזונים האלה צריך לקחת בחשבון גם דברים אחרים.

יהודית נאות: אבל, אני היום לא בתפקיד של לדאוג לדברים האחרים, אלא התפקיד שלי הוא לדאוג להיבטים הסביבתיים.

יהודית נאות: בשביל זה, יש קבוצה של אנשים שמעבר להיותם עובדי המשרד לאיכות הסביבה, הם אידיאליסטים לא פחות ממני ואני מניחה שלא פחות מדוקטור נס, שאני נורא שמחה שהיא לקחה על עצמה את הנושא הזה.

יהודית נאות: אני מאוד מברכת אותך, אדוני יושב ראש הוועדה, על הקמתה של ועדת המשנה למפגעים סביבתיים.

יהודית נאות: אני רואה את הנושא של איכות הסביבה כנושא ערכי-חברתי.

יהודית נאות: לא בכדי ביקשתי את המשרד הזה.

יהודית נאות: אני מאמינה, שיגיע השלום ובסופו של יום גם מצבנו הכלכלי ישתפר ולכן חשוב לי לוודא, במיטב כוחותיי ובעזרתכם, שתהיה לנו ארץ שאפשר יהיה לחיות בה.

יהודית נאות: יש לי מוטו, שבא מהרקע המדעי שלי.

יהודית נאות: אני עסקתי בתורת החיסון.

יהודית נאות: עדיף לחסן קודם ולמנוע מחלה, מאשר אחר כך לטפל בה.

יהודית נאות: לכן, כל פגיעה בסביבה היום, יעלה לנו מיליונים ומיליארדים לשקם בעתיד.

יהודית נאות: אני רוצה שזה יהיה הקו המוליך.

יהודית נאות: זה לא קנטרני לדרוש שכאשר רוצים לסלול כביש או רוצים להקים מפעל או רוצים לעשות משהו, שההיבט הסביבתי יילקח בחשבון בתחילת הדרך ולא אחר כך בשיקום.

יהודית נאות: אני חושבת שזו צריכה להיות הקדנציה הזו.

יהודית נאות: סוף מעשה במחשבה תחילה.

יהודית נאות: התמזל מזלי לחבור לאנשים במשרד שזו דרכם וזו הדרך בה הם רואים את הדברים.

יהודית נאות: אין לי שום רצון להטיל קנסות או צווים אישיים.

יהודית נאות: אני רוצה שאלה שמזהמים היום, תהיה להם המודעות שזה חלק מהמחויבות החברתית שלהם להפסיק לזהם.

יהודית נאות: אנחנו נגיע להרמת הכוסית ואז אגיד שגם את המים אסור לזהם.

יהודית נאות: אני רוצה להודות לידידי כדור הארץ.

יהודית נאות: מישהו אמר לי, שאפילו בעת מצוקה, הישראלים בדקו לאן להימלט ורובם חיפשו מקום ליד מים.

יהודית נאות: אז לישראלי יש משהו בראש ואתם תורמים לעניין.

יהודית נאות: לפני המצגת, אני מציעה שאנשים יציגו את עצמם.

יהודית נאות: כל אחד יקום ויאמר מה תפקידו.

יהודית נאות: נתחיל במנהל הכללי של המשרד - שמואל הרשקוביץ.

יהודית נאות: רותי רוטנברג - היועצת המשפטית של המשרד, יצחק בן-דוד - סגן המנהל הכללי לאכיפה, יורם הורוביץ - סגן המנהל הכללי למינהל ומשאבי אנוש, אורי לבנה - ראש אגף יחסים בינלאומיים, אלי שטרן - המדען הראשי, ולרי ברכייה - סגן מנהל כללי למדיניות ותכנון, בינה בר-און - משנה למנהל הכללי, יוסי ענבר - סגן מנהל כללי לתשתיות, מיקי הרן - סגן מנהל כללי לתעשיות.

יהודית נאות: שרון אחדות - דובר המשרד.

יהודית נאות: יושב פה נציב הדורות הבאים, מר שלמה שהם ואנחנו נעזר בו בכל מיני הצעות חוק לא ידידותיות לסביבה.

יהודית נאות: מר הרשקוביץ, נעבור למצגת.

יהודית נאות: אני מבקשת לעשות זאת בקצרה.

שמואל הרשקוביץ: אני יכול לנסות לקצר, למרות שהמשרד קטן אבל גדול.

שמואל הרשקוביץ: אנחנו ננסה לכסות מהר את תחומי העיסוק שלנו.

שמואל הרשקוביץ: כפי שתראו כאן, אלה עיקרי המדיניות של המשרד לאיכות הסביבה.

שמואל הרשקוביץ: אמרנו עיקריים ולא אמרנו הכל, אבל, ניתן לראות שאנחנו מדברים על שמירת משאבי הטבע לאורך זמן.

שמואל הרשקוביץ: מזעור נזקים סביבתיים בקרקע בשלושת הממדים: קרקע, אוויר וים.

שמואל הרשקוביץ: הטמעת השקלול הסביבתי בסמוך לצמרת סדר העדיפות הלאומי.

שמואל הרשקוביץ: אנחנו מדברים על הטמעת עקרונות התנהגות סביבתית נכונה בקרב מכלול הגורמים שעוסקים בנושאים שעוסקים בניהול המדינה.

שמואל הרשקוביץ: וכמובן, שותפות סביבתית עם הציבור, היא חשובה לנו ואנחנו עושים הכל כדי לחבור אל הציבור בכיוונים שונים.

שמואל הרשקוביץ: תקציב המשרד, לפני הקיצוץ כמובן, הוא דבר שמדבר בפני עצמו.

שמואל הרשקוביץ: המספר הזה, פחות מפרומיל מתקציב המדינה.

שמואל הרשקוביץ: זה תקציב המשרד והוא רע לנו מאוד.

שמואל הרשקוביץ: אני מוכרח לומר לכם, שהדבר היותר גרוע הוא מה שתראו כרגע, שלאחר הקיצוצים יש לנו משהו כמו 62 מיליון ₪ לפעולות בלבד.

שמואל הרשקוביץ: זה רע מאוד מבחינתנו.

יורי שטרן: למה הקיצוץ כל כך עמוק?

יהודית נאות: לא נפרט כרגע.

שמואל הרשקוביץ: לא חשוב.

שמואל הרשקוביץ: מצבת כוח אדם של המשרד, למעלה מ-500 עובדים.

שמואל הרשקוביץ: 60% אקדמאים, 31% עובדי חברות כוח אדם, 68% נשים ו-32% גברים.

שמואל הרשקוביץ: אין משרד כזה במדינת ישראל.

שמואל הרשקוביץ: לא תמצא משרד כזה ברמת האיכות שלו וכפי שאמרתי לך קודם, המשרד קטן אבל גדול באיכות וניתן לראות את זה כאן בנתונים.

שמואל הרשקוביץ: מבנה המשרד קומפקטי ואמור לתת מענה יעיל אל מול הנושאים שאנחנו אמורים לעסוק בהם.

שמואל הרשקוביץ: יש דברים חופפים ועובדים בשיתוף פעולה כמובן.

שמואל הרשקוביץ: ניתן לראות את המערכות הקלאסיות, חש"ג, יועצת משפטית, מדען ראשי, ביקורת פנים, דובר וכולי.

שמואל הרשקוביץ: ניתן לראות כאן גם את אשכול המינהל, שעוסק בכל נושא משאבי האנוש והניהול והתפעול של המערכת.

שמואל הרשקוביץ: תכנון ומדיניות - אשכול תעשיות שמופקד על נושא החומרים המסוכנים כנושא מרכזי מאוד בראשותה של דוקטור מיקי הרן.

שמואל הרשקוביץ: אשכול אכיפה - מר בן-דוד עוסק באכיפה, תראו אחר כך את הפעילות ואת התוצאות.

שמואל הרשקוביץ: אשכול תשתיות - בראשותו של דוקטור יוסי ענבר שעוסק גם בעניין המחזור וגם בפסולת וכל מה שקשור בתחום הזה כולל מים, נחלים וביוב.

שמואל הרשקוביץ: והמשנה למנהל הכללי - שבתחומה יש כמה תחומים מעניינים כמו חינוך ואינטרנט ומיד תראו את הדברים גם כן.

שמואל הרשקוביץ: אנחנו מפוזרים בכל הארץ במחוזות שהם כולם מכילים רפרנטים של מטה המשרד בירושלים, עם אנשים מצוינים שעושים עבודתם סביב השעון מתוך רצון אמיתי להשיג את היעדים שהצגנו בשקף הקודם.

יורי שטרן: זה פקחים?

שמואל הרשקוביץ: לא, מדובר באנשי מקצוע בקשת שלמה של תחומים.

שמואל הרשקוביץ: אנשי תכנון מצד אחד וגם אנשי אכיפה מצד שני ויחד עם זאת אנשי תשתיות ואנשי תעשיה.

שמואל הרשקוביץ: כך שהעסק מכוסה בצורה מקצועית מאוד גם במחוז.

שמואל הרשקוביץ: המחוז הוא יחידת מקצוע או מרכז ידע שלנו בשטח וחשוב מאוד שהדבר הזה ימשך ורק יוכל להתרחב, כדי לתת מענה לצרכים בשטח.

שמואל הרשקוביץ: הדילמות המרכזיות: איכות הסביבה הוא נושא חדש יחסית.

שמואל הרשקוביץ: עדין לא הוטמע במשך 10,12 שנים או לא נושא שהוטמע עמוק מספיק.

שמואל הרשקוביץ: לכן, אנחנו חייבים להביא אותו לידיעת הציבור.

שמואל הרשקוביץ: חשובה לנו המודעות וכמובן השותפות.

שמואל הרשקוביץ: הנושא הבא, שלא סתם שמנו אותו בראש, כי זה נושא שחשוב לנו מאוד: צרכי השעה מול סיכוני המחר.

שמואל הרשקוביץ: אנחנו מוכנים למכור היום את מה שנצטער עליו מחר.

שמואל הרשקוביץ: אנחנו, כשומרים בפתח בעניין הזה, וכמובן אידיאל השימור מול צרכי הפיתוח.

שמואל הרשקוביץ: הדוגמה שבתמונה ממחישה את הדברים.

שמואל הרשקוביץ: אנחנו מראים לכם כאן את תחומי הפעולה העיקריים של המשרד.

שמואל הרשקוביץ: אני לא אעבור עליהם, כל אחד יכול מיד להתרשם מהעניין.

שמואל הרשקוביץ: כדאי לראות שאלה תחומי פעולה שמקיפים בעצם קשת שלמה של תחומים, כמעט בכל תחום פעולה יש לנו יד ורגל.

שמואל הרשקוביץ: מאידך, דרכי הפעולה שלנו גם הן מגוונות.

שמואל הרשקוביץ: נלך בסיבוב עם השעון: מים, רעש, איכות אוויר, חקלאות וסביבה, ים וחופים, קרינה, פסולת מוצקה, תכנון סביבתי.

יורי שטרן: חקלאות וסביבה לא שייכים למשרד החקלאות?

שמואל הרשקוביץ: לא.

שמואל הרשקוביץ: למשל, מי שצריך להוליך את משרד החקלאות להשתמש בדשנים ידידותיים לסביבה זה המשרד שלנו.

שמואל הרשקוביץ: זה האינסנטיב שלנו.

שמואל הרשקוביץ: מבחינתם אפשר להשתמש ב-DDT ודברים אחרים שלא נזכיר אותם כרגע.

שמואל הרשקוביץ: דרכי הפעולה שלנו גם הן, ניתן לראות בתכנון, חקיקה, תקינה, פיקוח, אכיפה, רישוי, הסברה, הדרכה, חינוך, מחקר וכמובן חיזוק כל מה שאנחנו יכולים לעשות באמצעות גופים חוץ-ממשלתיים, כדי לשתף פעולה ולראות בהם שותפים אמיתיים שלנו.

יורי שטרן: להשכלה כללית: בקטע של הרישוי, כל בניה חדשה חייבת אישור שלכם?

שמואל הרשקוביץ: לא כל בניה חדשה.

שמואל הרשקוביץ: יש פה הירארכיה שלמה ונגיע לזה בסוף.

שמואל הרשקוביץ: אני לא רוצה לקטוע את הרצף.

שמואל הרשקוביץ: זיהום אוויר מבחינתנו, הוא בעיה הולכת וגדלה.

שמואל הרשקוביץ: זה חלק מכל התופעות במדינות המתפתחות.

שמואל הרשקוביץ: גידול האוכלוסייה בערים, עליה ברמת החיים, רמת המינוע הולכת וגדלה.

שמואל הרשקוביץ: תנאים מטאורולוגיים.

שמואל הרשקוביץ: תשתיות מזהמות ונכונות לשלם את המחיר.

שמואל הרשקוביץ: בוא נגיד לאנשים: סעו לעבודה בתחבורה ציבורית.

שמואל הרשקוביץ: השאלה אם מישהו מוכן לשלם את המחיר הזה, כן או לא.

שמואל הרשקוביץ: שאלה שאני משאיר פתוחה לצורך העניין.

שמואל הרשקוביץ: אלפי מקרים של מחלות בדרכי הנשימה בילדים וכמובן הדוח האחרון המשותף, שהתפרסם בנושא זיהום האוויר בארץ הגורם לעודף תמותה.

שמואל הרשקוביץ: תופעה קשה מאוד של זיהום האוויר והאבק הוא מאבק בלתי מתפשר.

שמואל הרשקוביץ: אחת הבעיות הגדולות היא שבזיהום אוויר, מי שיכול להשפיע באמת זה האזרח בחלק קטן מהמקרים והרוב המכריע זו המדינה.

שמואל הרשקוביץ: לכן, העסק הזה מוטל בחצר שלנו ואנחנו לדעתי, בעניין הזה, מחויבים לעשות הרבה הרבה כדי להביא להפחתה דרמטית של זיהום האוויר.

שמואל הרשקוביץ: ניתן לראות כאן דוגמה של מערך הניתור שהמשרד מפעיל.

שמואל הרשקוביץ: תוצאה של מה שקרה לנו באופן אקראי בשלושת הערים שאתם רואים כאן, וניתן לראות את הפעילויות שלנו.

שמואל הרשקוביץ: מדברים על זיהום אוויר.

שמואל הרשקוביץ: המשרד עוסק גם בתחום התחבורה וגם בתחום התעשייה.

שמואל הרשקוביץ: יש סדרה שלמה של פעילויות.

שמואל הרשקוביץ: כדאי לזכור למשל, שמצד אחד אנחנו סומכים על דיווח העצמי של המפעלים ויחד עם זאת עושים בדיקות פתע בארובה, כדי לוודא שהדיווחים שאנחנו מקבלים הם דיווחים אמיתיים.

שמואל הרשקוביץ: יחד עם זאת, אנחנו הולכים לאמנת איכות אוויר עם התעשיינים.

שמואל הרשקוביץ: 140 מפעלים חתמו על העניין הזה מתוך רצון לשתף פעולה.

שמואל הרשקוביץ: אנחנו מעודדים זאת.

יצחק הרצוג: מתוך כמה מפעלים בארץ?

שמואל הרשקוביץ: יש מאות ואלפי מפעלים.

שמואל הרשקוביץ: לא כל האלפים האלה מייצרים זיהומים.

יהודית נאות: בחברות ההיי-טק אין יותר מדי ארובות.

יהודית נאות: אנחנו הולכים על המפעלים עם הארובות הגדולות.

שמואל הרשקוביץ: יש הקלות והבנות שונות באכיפה ובמדיניות האכיפה שאנחנו מפעילים כלפיהם.

שמואל הרשקוביץ: כלומר, הדיווח העצמי חשוב לנו יותר מכל דבר אחר.

שמואל הרשקוביץ: למה?

שמואל הרשקוביץ: כי הוא גם מתקן אחר כך את הליקוי.

יורי שטרן: אבל איזה תמריץ יש לו כתעשיין, חוץ מהמצפון?

שמואל הרשקוביץ: אם הוא ידווח שיש לו בעיה, לא יפתחו לו תיק חקירה.

יהודית נאות: אם הוא מודיע לנו והוא גם מודיע לנו מתי העסק מטופל, אנחנו לא נבוא אליו עם הקנסות שלנו.

יהודית נאות: יש עניין של רצון טוב.

יהודית נאות: זו המטרה.

שמואל הרשקוביץ: המזהמים הגדולים שותפים בעניין הזה, להראות את שיתוף הפעולה שקורם עור וגידים.

שמואל הרשקוביץ: ניתן לראות פה תופעה של זיהום אוויר בתחנת ניתור שלנו, מה קורה לנו כשאין תחבורה.

שמואל הרשקוביץ: הוכחה בלי דוחות מדעיים.

שמואל הרשקוביץ: מדובר ביום כיפור.

יורי שטרן: זה לא רק תחבורה, אין גם שום פעילות תעשייתית.

שמואל הרשקוביץ: רצינו להציג פה רק דבר אחד: המסר שעולה על השקף מסביר את העניין.

שמואל הרשקוביץ: זה מה שרצינו להראות.

שמואל הרשקוביץ: 20% מהאנרגיה נצרכים על ידי כלי הרכב ו-92% מזה הוא מעביר.

שמואל הרשקוביץ: זה ההסבר.

שמואל הרשקוביץ: קידום השימוש בדלקים נקיים, אנרגיות נקיות.

שמואל הרשקוביץ: בעיה גדולה.

שמואל הרשקוביץ: אנחנו מתקדמים אבל לאט.

יורי שטרן: היינו מן המובילים ונשארנו מאחור.

שמואל הרשקוביץ: זה כיוון שאנחנו רוצים להוביל אותו, רוצים להתקדם.

שמואל הרשקוביץ: יש פה דילמות לא פשוטות אבל ננסה להתקדם אתו.

שמואל הרשקוביץ: חומרים מסוכנים – האיום מחומרים מסוכנים, מבחינתנו, הוא בעייתי בשלושת הממדים, כפי שאתה מכיר ודאי: קרקע, מי תהום, חופים וכולי.

שמואל הרשקוביץ: אנחנו מפעילים פה תקינה, נושא של רישוי עסקים, נושא של פיקוח ואכיפה וכמובן מובילים אחר כך תופעות נדירות של שיקום.

שמואל הרשקוביץ: העניין הזה לא פשוט.

שמואל הרשקוביץ: אנחנו מנסים להגיע למצב שמדינת ישראל תכיר בעובדה שזה המשרד היחיד שמחזיק כ-60 כוננים, שנמצאים בכוננות סביב השעון למתן מענה במקרה של תאונה, תקלה, תקרית בנושא חומרים מסוכנים בפרישה ארצית, עם ניידות בכמות לא מספיקה עם ציוד לא מספיק.

שמואל הרשקוביץ: וכרגע, בעקבות המלחמה שפרצה בעיראק, קיבלנו על עצמנו מטלה של לתת מענה למדינת ישראל במקרה של אירוע פתע פתע.

שמואל הרשקוביץ: נופל טיל, ואני לא רוצה לספר לכם איזה מהלכים קשים אנחנו עוברים בעניין הזה כדי לבטח את האנשים וכדי לקבל כסף לציוד מיוחד וכולי.

שמואל הרשקוביץ: אבל, נעזוב את זה.

שמואל הרשקוביץ: המשרד מפעיל, לצורך העניין, גם מרכז שליטה ובקרה עצמית ומרכז מידע על חומרים מסוכנים זמין 24 שעות ביממה.

שמואל הרשקוביץ: מוביל את הטיפול באתר הפסולת הרעילה ברמת-חובב, למרות שיש לנו קטע קטן בו.

שמואל הרשקוביץ: אנחנו רואים בו כדבר חשוב מאוד מבחינתנו, לטיפול, בקרה ופיקוח.

שמואל הרשקוביץ: אנחנו עוברים לקדחת הנילוס המערבי, מפגע חדש בשלוש השנים האחרונות במחוזותינו.

שמואל הרשקוביץ: מאז יש יתוש חדש, יתוש הנמר האסייתי, שלהבדיל מהיתוש הזה שהוא צבעוני, הוא שחור לבן.

שמואל הרשקוביץ: המשרד מטפל בראייה כוללת עם כל הרשויות המקומיות.

שמואל הרשקוביץ: דוחף לכיוון ההדברה, מקצה מעט כסף שיש לו לרשויות המקומיות, כדי לעודד את העניין הזה.

שמואל הרשקוביץ: עושה את המיפוי הלאומי בקטע הזה ובסופו של דבר.

שמואל הרשקוביץ: ..

יורי שטרן: למה אתם מטפלים בעניין הזה?

יורי שטרן: זה נשמע כמו עניין של משרד הבריאות.

שמואל הרשקוביץ: אנחנו מטפלים ביתושים.

שמואל הרשקוביץ: אנחנו לא מטפלים במחלה.

שמואל הרשקוביץ: התוצאות: חולים בקדחת.

שמואל הרשקוביץ: בשנת 2000 היו 450 חולים מהם נפטרו כ-30.

שמואל הרשקוביץ: ניתן לראות שבשנת 2001 היו 45 חולים ומהם נפטרו 3.

שמואל הרשקוביץ: זה התהליך שאנחנו עוברים מדי שנה.

שמואל הרשקוביץ: אנחנו לא יודעים מה יהיה ב-2003.

שמואל הרשקוביץ: יש גשם ברכה במחוזותינו ויש הרבה מאוד מקווי מים שיכולים לעמוד עד הקיץ ללא ניקוז מתאים והם מהווים בתי גידול יוצאים מהכלל ליתושים.

שמואל הרשקוביץ: התוצאה יכולה להיות התפרצות גדולה של יתושים ולכן אנחנו כבר התחלנו בתהליך הזה.

שמואל הרשקוביץ: כבר היום יצאו הנחיות ראשונות לפעולה ברשויות המקומיות.

שמואל הרשקוביץ: לגבי ים וחופים: סוגיה מאוד עדינה ורגישה.

שמואל הרשקוביץ: אנחנו רוצים להשאיר את הים לציבור, להחזיר אותו לציבור ולאפשר לו ליהנות ממנו ובכל פעם יש לנו צרה חדשה.

שמואל הרשקוביץ: בכל מקרה, לקחנו המחשה של סנטימטרים ממוצעים שיש לתושב בחוף הים.

שמואל הרשקוביץ: שימו לב לפער: 31 סנטימטרים בשנת 1948 וב-2003 יש לכל תושב 2.5 סנטימטרים.

שמואל הרשקוביץ: זה ממחיש את הדברים.

שמואל הרשקוביץ: ברור שיש גידול באוכלוסייה וזה משנה.

שמואל הרשקוביץ: סוגיות סביבתיות לא צריך להזכיר כאן.

שמואל הרשקוביץ: יש בעיות שלמות של קו החוף העירוני, בניה בתחום של מאה מטר, נגישות הציבור לחוף, המצוק החופי.

שמואל הרשקוביץ: ניתן לראות כאן דוגמאות מאוד ברורות, מה קורה בחוף ומה קורה עם המצוק שלאורכו.

שמואל הרשקוביץ: פעולות המשרד לשמירה על הסביבה הימית: אשכול האכיפה שהקודקוד שלה כאן הוא מר בן-דוד.

שמואל הרשקוביץ: הוא אחראי על האכיפה ובתוכו גם יושב אגף ים וחופים והוא מטפל בנושא של מניעת זיהום ים, חקיקה ותקינה.

שמואל הרשקוביץ: הוא דוחף לתוך המשרד את העניין הזה.

שמואל הרשקוביץ: גיבוש ואכיפה של הנחיות מקצועיות.

שמואל הרשקוביץ: ..

ניסן סלומינסקי: כולל הנושא של ביוב שזורם עכשיו לים?

שמואל הרשקוביץ: מיד נגיע גם לזה.

שמואל הרשקוביץ: שמירת המגוון הביולוגי של מפרץ אילת.

שמואל הרשקוביץ: כל התחומים האלה נמצאים באשכול שלא בכדי הוא אשכול אכיפה, שיושב חזק על העניין הזה ללא פשרות.

שמואל הרשקוביץ: ניתן לראות כאן דוגמאות של מה שקורה בים במקרה של תקלה של דליפה של דלק או משהו דומה.

שמואל הרשקוביץ: יחד עם זאת, האשכול עצמו באגף ים וחופים, יש לנו 14 פקחי זיהום ים ושוטר כחול אחד.

שמואל הרשקוביץ: אבל, כדאי לזכור, שהפקחים האלה הם אנשים שהם מרביתם אנשי מקצוע, אקדמאים בתחומם, בתחום הביולוגיה הימית וכל מה שקשור בתחום הזה.

שמואל הרשקוביץ: חשוב מאוד לזכור את הנקודה.

שמואל הרשקוביץ: מדובר לא רק באנשים אידיאליסטים, אלא אנשי מקצוע שמבינים על מה הם מדברים.

שמואל הרשקוביץ: נעבור למספרים: יש 24 תיקי חקירה.

שמואל הרשקוביץ: היתרי הזרמה לים שמבוקרים, שנתנו על ידי ועדה בין-משרדית והיתרי הטלה לים שהם 18 היתרים כאלה, הכל מבוקר ומפוקח.

ניסן סלומינסקי: כמה זמן זה תיקי חקירה?

יצחק בן-דוד: זה היה בשנת 2002.

ניסן סלומינסקי: 24 זיהומי אוויר בכל מדינת ישראל?

שמואל הרשקוביץ: זה רק זיהומי ים.

יורי שטרן: עכשיו אפשרתם לשפד"ן לשפוך.

יורי שטרן: ..

שמואל הרשקוביץ: אני לא רוצה לדבר על השפד"ן, זה תהליך שנמצא בחקירה.

שמואל הרשקוביץ: כשנסיים את החקירה, אשמח מאוד לספר לכם ולשים את הדברים על השולחן.

שמואל הרשקוביץ: כדאי לזכור, שלא מדובר פה ב-100% הגלשה לים אלא מדובר ב-30%, כי בצינור שזורם בו הביוב זה 70% מהביוב ו-30% ניתן לטהר ולהגליש לים.

יורי שטרן: אין שום פתרונות אחרים?

יורי שטרן: אין חורי ניקוז.

יורי שטרן: ..

שמואל הרשקוביץ: יש פתרונות והם כרגע פתרונות שאני לא רוצה לדבר עליהם בגלל החקירה.

שמואל הרשקוביץ: הבעיות של כמויות נפחי המים נובעים מהעובדה שאין הפרדה בין מי הגשמים ובין מערכת הביוב.

שמואל הרשקוביץ: ברגע שאין הפרדה כזאת, כי ראשי הרשויות לא עשו את מה שהם נתבקשו לעשות ומה שהם מחויבים לעשות על פי החוק, התוצאה היא שהביוב גדל באופן בלתי פרופורציונאלי לכמות מקרי הציבור שהולכים לשירותים.

שמואל הרשקוביץ: בנושא של הסביבה הימית אנחנו מתעסקים בקטע של זיהומים גם ממקורות ימיים כמו אוניות, דליפות מאוניות וכמובן ממקורות יבשתיים.

שמואל הרשקוביץ: כאן כמובן כדאי להזכיר את כלובי הדגים ואת שוניות האלמוגים וכל הסוגיה הזאת.

שמואל הרשקוביץ: המשרד הוא חד-משמעי ונחרץ שצריך להוציא אותם.

יצחק הרצוג: אבל עדין לא הוציאו אותם.

שמואל הרשקוביץ: לא הוציאו אותם.

שמואל הרשקוביץ: ברשותכם, נעבור לפסולת ומחזור.

שמואל הרשקוביץ: הנתונים, כמו שהזכרנו קודם לגבי מספרים וסנטימטרים של חוף שנשארו, כאן תראו מה קורה לנו בתחום הפסולת.

שמואל הרשקוביץ: 2.2 קילוגרם פסולת ביום אנחנו מייצרים ומעל ל-5 מיליון טון של פסולת בשנה.

שמואל הרשקוביץ: הפסולת הזו צריכה ללכת לאיזה שהוא מקום.

שמואל הרשקוביץ: ניתן לראות כאן מה קורה מבחינת נפחי ההטמנה ומה יהיה חסר לנו לפחות בשנת 2009.

שמואל הרשקוביץ: ברור לנו לגמרי, שלא נוכל לחכות למערומי פסולת כזו בשום מקום ציבורי.

שמואל הרשקוביץ: חייבים למצוא פתרונות של מחזור, וכל מיני פתרונות יצירתיים, על מנת לצמצם את כמות הפסולת שמושלכת לאזורים שונים ומשונים ונדבר על זה מיד.

שמואל הרשקוביץ: כאן ניתן לראות אתר שכל אחד מכיר בוודאי, אתר חירייה הידוע.

שמואל הרשקוביץ: אחת הבעיות הגדולות היא שבאתרי פסולת בלתי מוסדרים, התשטיפים שלהם או בלשון פשוטה, אותו מיץ שיוצא מהאתר, זורם למקומות אסורים.

שמואל הרשקוביץ: בעיקרון, אנחנו לא יכולים להרשות לעצמנו שהדבר הזה יחלחל למי התהום ויזהם את כל מה שיש לנו מסביב ולכן החשיבות הרבה היא בהסדרה של אתרי פסולת כאלה, תוך פיקוח מתמיד שלנו ושל הרשויות המקומיות.

שמואל הרשקוביץ: הישג של האכיפה המשרדית לאורך השנים, הישג אדיר של המערכת היה בעובדה שהמשרד סגר את כל המדמנות הפיראטיות ונשארנו עם מדמנה אחת, שאמורה להיסגר ב-30 ליוני 2003 בהסכמה.

שמואל הרשקוביץ: הבאנו את כל ראשי הרשויות שנוגעים בעניין להסכמה.

שמואל הרשקוביץ: הם סוגרים ויש לנו ניירות חתומים על ידם.

שמואל הרשקוביץ: זה הולך להיסגר, מדמנת רתמים באזור יבנה-אשדוד, יותר קרוב לאשדוד.

שמואל הרשקוביץ: המדמנה הזאת היא האחרונה הבלתי מוסדרת, הבלתי חוקית שנסגרת.

ניסן סלומינסקי: מה קורה קרוב לקו התפר, אתם גם משגיחים?

ניסן סלומינסקי: רק לאורך קו ההפרדה יש כמויות אדירות של זבל ומאגר המים התת-קרקעי זה המאגר שאנחנו שותים ממנו.

יהודית נאות: עשינו סיור עם הממשלה ולא ראינו אתרים כאלה.

ניסן סלומינסקי: אתם נסעתם על הגבול האמיתי בגבול ירדן ומזרחה.

ניסן סלומינסקי: תיכנסו קצת פנימה, למרכז ארץ ישראל...

שמואל הרשקוביץ: אם תתעניין בתיאום עם הפעולה בשטחים ותטפל במינהל האזרחי, אתה תשמע שידינו מגעת גם לשם והאתר שהיה צריך להיפתח באזור קדומים שלא כדין, טופל מידית על ידינו וניתנו כל ההנחיות איך להקים את המדמנה בצורה מסודרת.

שמואל הרשקוביץ: אנחנו מגיעים גם לשם והחברה שלנו עובדים שם.

שמואל הרשקוביץ: יש יחידות סביבתיות באזורים האלה, שנמצאות ביהודה ושומרון ועושות את העבודה שלהן לתפארת ומגיע להן בעניין הזה יישר כוח חזק.

שמואל הרשקוביץ: החבר'ה עושים שם עבודה לא פשוטה.

שמואל הרשקוביץ: העסק לא פשוט בכלל.

יורי שטרן: איך הם מתמודדים עם המצב הפרוע בשטחי הרשות עצמה?

שמואל הרשקוביץ: זו מצגת נפרדת, כי זה באמת מעניין בפני עצמו איך החבר'ה עובדים, עם משאים ומתנים עם הרשויות הפלשתיניות.

יצחק הרצוג: דווקא ועדת התיאום העליונה בנושא איכות סביבה מתפקדת, למרות כל האש והעשן והיא מצליחה.

יוסי ענבר: יש דוגמה אחת שעובדת יפה: הפסולת של שכם מגיעה בהסכמה לאתר שנקרא "טובלן" בבקעת הירדן.

יוסי ענבר: אבל זה אחד המקרים הבודדים.

יוסי ענבר: פסולת של אזור רמאללה וכדומה כנראה תגיע בקרוב לאתר של ירושלים ואבו-דיס בהסכמה.

יוסי ענבר: הדברים מתקדמים לאט.

יוסי ענבר: יש גם הרבה אתרים פראיים בשטחי A, שאנחנו לא יכולים להגיע אליהם ואין מה לעשות.

שמואל הרשקוביץ: אבל זה נושא נפרד, כי יש פה הרבה מאוד מרכיבים כמו: נחלים, פסולת וכולי.

שמואל הרשקוביץ: פסולת, מחזור אשפה, טיפול בפסולת בנין, אנחנו לוקחים את כל הסיפור הזה כחבילה.

שמואל הרשקוביץ: ..

ניסן סלומינסקי: עכשיו אין בניה אז אין לך בעיה.

שמואל הרשקוביץ: יש פסולת בניה, כי משפצים.

שמואל הרשקוביץ: המדינה מוצפת בפסולת בניה.

שמואל הרשקוביץ: בכל מקרה, המשרד מתעסק בעניין הזה ברמה כוללת, רמה ארצית.

שמואל הרשקוביץ: אנחנו כרגע מגלגלים פרוייקט מחזור פסולת בנין שהממשלה אישרה בשלהי הממשלה הקודמת.

שמואל הרשקוביץ: תכנית גדולה מאוד ואני מקווה מאוד שנצליח להביא את המדינה למצב שהעסק אכן משתנה.

שמואל הרשקוביץ: דיברנו על פסולת מחזור ואנחנו ממחישים מחזור.

שמואל הרשקוביץ: סוללות מכלי משקה למיניהן.

שמואל הרשקוביץ: אנחנו מראים בשקף הזה, את ראש הממשלה שמטפל בקומפוסט, מריח קומפוסט במפעלי נייר חדרה.

שמואל הרשקוביץ: זה חלק מהפתרונות, כדי לא להשליך לאתרי הטמנה פסולת.

שמואל הרשקוביץ: זה יתרון, שאם נצליח לעשות אותו, הרבה מאוד מהגזם ומהפסולת אנחנו נוכל להביא למדמנות.

שמואל הרשקוביץ: שדרוג אתרי פסולת.

שמואל הרשקוביץ: כך נראה אתר פסולת משוקם בנח'ף.

שמואל הרשקוביץ: חוק הפיקדון, אין לנו ספק שצריך להרחיב אותו, אין לנו ספק שצריכים למצוא פתרונות קצה למוצרים הממוחזרים.

שמואל הרשקוביץ: להניע מדינה שתעבור ותעדיף שולחנות ממוחזרים, כסאות ממוחזרים, ריהוט גן ממוחזר ברשויות המקומיות.

שמואל הרשקוביץ: נושא של איסוף מכלים: זאת התמונה.

שמואל הרשקוביץ: כרגע אנחנו בחודשי חורף ויש ירידה מסוימת בשתיית משקאות ולכן יש ירידה באיסוף המכלים.

יורי שטרן: איך אתם מעריכים את תוצאות החוקים האלה של מחזור ושל פיקדון?

שמואל הרשקוביץ: החוק עצמו הוא לדעתנו הצלחה אדירה.

שמואל הרשקוביץ: כבר היום, 2003, חודש מרץ, יש 20% איסוף וזה הישג אדיר.

שמואל הרשקוביץ: אני מדבר על פלסטיק, מתכת וזכוכית.

שמואל הרשקוביץ: צריך להרחיב לדעתי את העניין.

יוסי ענבר: אתה מדבר על 70% שנאספו כתוצאה מחוק הפיקדון.

יוסי ענבר: זה מעל לחקיקה.

יוסי ענבר: החוק מדבר על 60% השנה ועכשיו אנחנו כבר עומדים על 70%.

לאה נס: דווקא הרושם בציבור ממש לא כך.

יוסי ענבר: צריך לזכור, שמרבית הבקבוקים האלה לא נצרכים בבית אלא במסעדות.

יוסי ענבר: לכן, כשמדברים על האחוזים הגבוהים, זה בא בעיקר משם.

יהודית נאות: לא רק זה, אני לא יודעת אם שמתם לב, אני בעצמי גם לא החזרתי, אבל, זה מתן בסתר של כולנו.

יהודית נאות: אנחנו מהווים מקור פרנסה לאנשים שזה עיסוקם.

יהודית נאות: כולנו תורמים את הכסף הזה כמתן בסתר.

יורי שטרן: לכן הכפלה של דמי הפיקדון היתה יוצרת תמריץ אמיתי להרבה מאוד יזמים פרטיים קטנים.

שמואל הרשקוביץ: התשובה היא ש-25 אגורות זה לא כסף, אבל אם נעלה את זה אנשים ייצרו מכלים רק כדי להחזיר בגלל הכסף.

שמואל הרשקוביץ: יש פה איזה איזון שצריך לחשוב עליו.

שמואל הרשקוביץ: מניעת זיהום מים ושיקום נחלים, זה תחום שאנחנו עוסקים בו.

שמואל הרשקוביץ: זהו עסק מאוד מורכב, הנושא של שיקום הנחלים.

שמואל הרשקוביץ: ראשית, אנחנו חייבים לשפר את איכות מי הקולחין, אחרת לא נוכל להשתמש במים האלה שהולכים לאיבוד.

שמואל הרשקוביץ: אנחנו צריכים להביא אותם לרמה כזו, שאפשר יהיה לגדל בהם חקלאות מכל סוג ומין ובכך לשנות את משק החקלאות שלנו ולייצר חקלאות רווחית במדינת ישראל, שנוכל גם לייצא אותה.

שמואל הרשקוביץ: כמו כן, צריך להבין שהטבע הוא צרכן מים.

שמואל הרשקוביץ: אי אפשר שכל נחלי מדינת ישראל יהיו רק עם מי ביוב.

שמואל הרשקוביץ: צריך לתת להם מים משופרים.

שמואל הרשקוביץ: בכוח רב הצלחנו לשכנע את נציב המים לתת לנו קצת מים שגנבו לנו מהירקון ולהחזיר לירקון.

שמואל הרשקוביץ: אבל, זה לא רציני.

שמואל הרשקוביץ: בסך הכל, יש כאן פעילות שצריך להתמודד אתה עם פריצת ביוב מצד אחד ועם זיהום בקישון מצד שני, ולגרום לכך שאתרים יפהפיים שגדלנו עליהם במדינת ישראל, בנחלים השונים, יראו אחרת.

שמואל הרשקוביץ: הנה שבע טחנות בירקון.

שמואל הרשקוביץ: הסכר מנחל תנינים, יכולים לראות פה את נחל אלכסנדר, קטע משוקם ממנו.

שמואל הרשקוביץ: זה הפרצוף שצריך להראות נחל במדינת ישראל.

שמואל הרשקוביץ: להחזיר את הנחלים לציבור בדיוק כמו את החופים.

שמואל הרשקוביץ: לא נוכל לעשות את זה אם נמשיך להשתמש במי ביוב ברמה גסה, להשליך אותם לכל מקום ולא לנצל את העובדה שהמים האלה שווים הרבה, גם לציבור וגם לחקלאים.

שמואל הרשקוביץ: זיהום בדלקים: מפת זיהומים במדינת ישראל.

שמואל הרשקוביץ: ניתן לראות פה את סיפור תחנות הדלק.

שמואל הרשקוביץ: תחנות הדלק הן סיפור מאוד בעייתי.

שמואל הרשקוביץ: מצד אחד, זה שירות לציבור שאי אפשר לוותר עליו.

שמואל הרשקוביץ: 800 תחנות דלק ציבוריות, שחלקן הגדול מזהמות מי תהום מבלי שאתה בכלל יודע על כך.

שמואל הרשקוביץ: אני מדבר גם על התחנות המסודרות, שיש להן רשיון.

שמואל הרשקוביץ: זה קרב בלתי פוסק.

שמואל הרשקוביץ: נושא של בטיחות קרינה, יש לנו מפה אינטראקטיבית באתר האינטרנט שלנו וניתן לראות את כל האתרים, מה יש לכל אנטנה.

שמואל הרשקוביץ: זה שירות לציבור שפתוח 24 שעות ביממה וניתן לראות את הדבר.

שמואל הרשקוביץ: חקיקה ואכיפה: חקיקה כללית וספציפית, אכיפה מינהלית-פלילית.

שמואל הרשקוביץ: אני מניח, שהדברים האלה ידועים וברורים.

שמואל הרשקוביץ: בסך הכל, מבחינתנו העסק הזה עובד חזק מאוד.

שמואל הרשקוביץ: מערכת אכיפה חזקה מאוד, צמודה, מערך אכיפה עם לשכה משפטית שעובדת יחד עם...

יורי שטרן: איך היא חזקה, כשאנחנו כל יום רואים כמעט בכל פינה.

יורי שטרן: ..

שמואל הרשקוביץ: מיד תראה.

שמואל הרשקוביץ: יש יחידות אכיפה עם פקחים, אזרחים ושוטרים.

שמואל הרשקוביץ: יש לנו משטרה כחולה, ויש מערך שלם של משטרה ירוקה שרץ בכל הארץ בכל השטח.

שמואל הרשקוביץ: אנחנו הולכים ומטפלים בנושאים של תחנות דלק פיראטיות וגנבות חול.

שמואל הרשקוביץ: לא בדיוק מהחצר שלנו, אבל, אלה מפגעים סביבתיים קשים.

שמואל הרשקוביץ: אנחנו מטפלים בתיקי חקירה.

שמואל הרשקוביץ: ניתן לראות פה 277 תיקי חקירה.

שמואל הרשקוביץ: יש כ-4000 ברירות משפט עם סכומים אדירים.

יורי שטרן: כמה תיקים מסתיימים?

שמואל הרשקוביץ: מיד אענה לך, הכנתי לך את זה.

שמואל הרשקוביץ: יש הכבדה משמעותית בענישה.

שמואל הרשקוביץ: ניתן לראות את הקנסות ואת העונשים.

שמואל הרשקוביץ: עונשי מקסימום בחקיקה סביבתית בישראל.

שמואל הרשקוביץ: רבותי, אין לזה תקדים בשום מקום.

שמואל הרשקוביץ: יש גידול של 25% בהיקף התיקים.

שמואל הרשקוביץ: ניתן לראות גידול ב-80% בהיקף הכנסות, 97% הרשעות בתוך שנה.

יהודית נאות: שמוליק, הילדים מחכים בחוץ, המליאה מתחילה בשעה 11:00, אני מציעה לסיים בנקודה זו.

יורי שטרן: תודה.

יורי שטרן: עתה ניתן את רשות הדיבור לחברי הכנסת, לכבוד השופט שהם, נציב הדורות הבאים ואחרונים בקצרה נציגי הארגונים.

שלמה שהם: אני מוותר על זכות הדיבור, בואו נכניס את הילדים.

יהודית נאות: בואו נכניס את הילדים.

יורי שטרן: תכניסו את הילדים, רק שיהיו בשקט.

יורי שטרן: חבר הכנסת הרצוג, בבקשה.

יצחק הרצוג: ראשית, גברתי השרה, אני מברך אותך ומאחל לך הצלחה.

יצחק הרצוג: את עומדת בראש משרד נהדר עם אנשים יוצאים מגדר הרגיל, שהנושא הזה הוא בלבם.

יצחק הרצוג: אני מכיר אותם מכל מיני זוויות במשך הרבה שנים.

יורי שטרן: תודה רבה.

יורי שטרן: ב.

יורי שטרן: הרמת כוסית לרגל יום המים הבין-לאומי

יורי שטרן: ברוכים הבאים.

יהודית נאות: הילדים האלה שייכים לארגון שנקרא "ידידי כדור הארץ".

דובר: הילדים שנכנסו לכאן הם נאמני המים של ארגון של פרוייקט שנקרא: שכנות טובה במים.

דובר: הילדים מבקעה אל-גרביה ומעמק חפר.

דובר: הם עובדים יחד עם נאמני מים מטול-כרם ומבקעה אל שרקיה, מהרשות הפלשתינאית.

דובר: הם באו במיוחד לרגל יום המים הבין-לאומי.

יהודית נאות: אז אולי נרים כולם כוס מים?

תמר קינן: אני דוברת ארגון "ידידי כדור הארץ" במזרח התיכון וכל החברים פה הגיעו מהארגון שלנו.

תמר קינן: אנחנו ארגון ישראלי-ירדני-פלשתיני, שעוסק בנושאי סביבה משותפים, מתוך מחשבה שהסביבה לא יכולה לחכות עד שיהיה פה שלום ושהכל יהיה מצוין מבחינה פוליטית ואז נתחיל לעסוק בסביבה.

תמר קינן: הסביבה לא יכולה לחכות.

תמר קינן: כמו כן, הסביבה ובמיוחד הנושא של המים, יכול להיות גשר לשלום בינינו לבין השכנים שלנו ואנחנו פועלים בנושא הזה ממש יום יום.

תמר קינן: לגבי יום המים הבין-לאומי, כמו שכבר צוין, היום הזה הוחלט על ידי האו"ם ומצוין בכל העולם.

תמר קינן: אנחנו עושים פה אירוע חגיגי וגם מברכים את השרה לאיכות הסביבה, שיצא לנו לעקוב אחריה עוד לפני שהיא היתה השרה לאיכות הסביבה.

תמר קינן: אנחנו מברכים את הוועדה וגם את השרה לאיכות הסביבה ורוצים לציין ולהתייחס לנקודה מאוד כואבת שאנחנו מתעסקים בה וזה אקוויפר ההר, מקור המים החשוב ביותר למדינת ישראל.

תמר קינן: נכון להיום, זורמים אליו 30 מיליון קוב של שפכים בלתי מטוהרים, שפכים גולמיים, שזורמים בנחלים ביהודה ושומרון.

תמר קינן: גם בישובים הפלשתינים גם מהערים הפלשתיניות וגם מהישובים היהודיים.

תמר קינן: חלק מהמים האלה מחלחלים לתוך מי התהום והמטרה שלנו כארגון הוא לקדם את הטיפול בשפכים.

תמר קינן: יש כסף בינלאומי, שמיועד לעניין הזה והמאמצים שנעשים לא מספקים אם אין תוצאות.

תמר קינן: אנחנו קוראים לוועדה לקיים דיון דחוף, דיון מיוחד, בנושא זה של הצלת אקוויפר ההר.

תמר קינן: אנחנו בטוחים שתענו לבקשתנו.

תמר קינן: יום מים בינלאומי שמח לכולם.

יורי שטרן: אנחנו נרים כוסית לחיים עם השרה.

יורי שטרן: לחיים.

יורי שטרן: שיהיו לנו הרבה מים טהורים.

יהודית נאות: אני חושבת שתמר צודקת לחלוטין, משום שאסור לנו לטעות ולחשוב שהכינרת המתמלאת פותרת לנו בעיה.

יהודית נאות: זה מצג רגעי שאסור לנו להיתפס לו.

יהודית נאות: יש לנו קצת אוויר לנשימה, אולי מזוהם ואולי לא, אבל, אנחנו חייבים לטפל בנושא המים, אחרת נגיע למצב שלא יהיו לנו מים.

יהודית נאות: לא תהיה לנו כוס נקיה כזו של מים.

יהודית נאות: המים יהיו מזוהמים.

יהודית נאות: לכן, אני מברכת אתכם על מה שאתם עושים, כי אתם צריכים לדאוג גם לחברים, גם להורים וגם לילדים שלכם.

יהודית נאות: אני מאוד מודה לכם על שבאתם לכאן ועל שאתם עוזרים לנו.

יהודית נאות: לחיים.

יורי שטרן: אני רוצה לברך אתכם בשם הכנסת.

יורי שטרן: הגעתם לפה לאמצע הישיבה.

יורי שטרן: הכנסת יכולה לקדם את הנושאים האלה.

יורי שטרן: פעם היינו אחת המדינות המתקדמות בעולם בניצול משאבי המים ועכשיו אנחנו בפיגור מאוד רציני שצריכים לצמצם אותו.

יורי שטרן: וידוי אישי: הבן שלי היה במסגרת הנח"ל מזכיר במכון לחקר הערבה.

יורי שטרן: ביקשתי מאנשי המכון להכין טיוטה של פרוייקט של הכרזת שטחי ארץ ישראל כשמורת טבע בינלאומית.

יורי שטרן: חשבתי שאולי נמצא איזו שהיא מטריה בינלאומית שתחייב גם אותנו וגם את השכנים שלנו להתנהג כמו שצריך וגם תממן את הפרוייקטים הרלוונטיים.

יורי שטרן: אני באמת חושב שהפרוייקט שלכם, של ידידי כדור הארץ, יכול להיות התחלה של פעולה בכיוון הזה, במקום המיוחד הזה, שכל האנושות רואה בו דבר שחייבים לשמור לדורות העתידיים.

יורי שטרן: לחיים.

שלמה שהם: מילה אחת בשם נציבות הדורות הבאים לאנשים הצעירים שהגיעו לפה: אני מקווה, שיבוא יום ואתם והילדים שלכם תגידו שאתם מתגאים במה שאנחנו עושים פה היום.

שלמה שהם: אני רוצה לברך את השרה על התפקיד החדש, אני חושב שיש לנו הזדמנות גדולה שהגיעה למשרד הזה אישה שמאוד מחויבת לנושא הזה.

שלמה שהם: אני יכול לומר באופן אישי, שאנחנו קצת נפסיד אותה פה בכנסת החל מהתשתיות הלאומיות וכולי, אבל אני בטוח, שבנושא הזה יש יתרונות גדולים מאוד שהיא נמצאת שם.

שלמה שהם: אני רוצה לברך את יושב ראש הוועדה.

שלמה שהם: התקווה שלי היא באמת שיבוא יום ויתגאו במה שאנחנו עושים היום ויאמרו שהשארנו עולם שיש לו סיכוי ושיהיה אפשר לחיות בו.

שלמה שהם: לחיים לכולם.

דובר: ברשותכם, יש ילד אחד שמעוניין לומר כמה מילים.

יורי שטרן: בבקשה.

ילד: (נושא דברים בערבית).

מתרגם: אני חוזר על דבריו של תמם:

מתרגם: הבעיה העיקרית שלנו בבקעה אל–גרביה זו בעיית הביוב והשימוש בבורות הספיגה ואי ניצול המים של אחד הוואדיות, אחד היובלים של נחל חדרה וצריך לטפל בו.

מתרגם: אם תרצו לראות תמונות, יש בוואדי זרימה עצומה וחבל שאנחנו לא מנצלים את המים לחקלאים ולא מקימים מכון טיהור מערבית לבקעה אל-גרביה, כדי שנוכל להעביר את כל מי הביוב.

מתרגם: זה במשותף עם שכנינו מבקעה אל-שרקיה.

יורי שטרן: חברי הכנסת, בבקשה.

יצחק הרצוג: מספר נושאים: הנושא שהועלה עכשיו, נושא נחלי ארץ ישראל שמשותפים גם לצד הפלשתיני הוא נושא שהשרה יכולה להוביל.

יצחק הרצוג: אני הייתי מעורב אישית בכמה פרוייקטים וולונטריים שקשורים לכמה נחלים.

יצחק הרצוג: יש גם אמון גרמני ואמון אמריקאי וגם של גופים בינלאומיים ובחלק מהמקומות זה מצליח, אפילו שיש בעיות.

יצחק הרצוג: למשל, הביוב של קלקליה עם קיבוץ ניר אליהו וכולי ולכל אורך הקו הירוק.

יצחק הרצוג: זה נושא אחד שמחייב התייחסות.

יצחק הרצוג: דבר נוסף, כל נושא המו"פ.

יצחק הרצוג: בעצם יש מספר תחומי מו"פ.

יצחק הרצוג: מו"פ של חומרים למגורים, שבעצם בהרבה מקומות בעולם הפכו גם לחומרים שמשתלבים בסביבה ואז הרבה מאוד ויכוחים שקשורים לתכנון ובניה נפתרים על ידי הכנסתם של חומרים כאלה שמשתלבים, כמו בניית בתים עם תקנים מיוחדים וכן נושא פינוי הפסולת.

יצחק הרצוג: יש לי דיאלוג עם המשרד שלך גם מכיוון המגזר הפרטי ובכל נושא שריפת הפסולת, הבערת הפסולת או היום טכנולוגיות של פסולת במדינה בעלת שטחים מאוד קטנים.

יצחק הרצוג: זה נושא שמחייב החלטה אחת ולתמיד.

יצחק הרצוג: אי אפשר להגיד שאין מקום למדמנות ולא להציע שום פתרון אמיתי, חוץ ממחזור.

יצחק הרצוג: מחזור כשלעצמו לא יפתור את הבעיה.

יצחק הרצוג: צריך פתרון של התמודדות עם הפסולת הרטובה או הפסולת הרגילה במדינת ישראל.

יצחק הרצוג: עוד דבר, נקודת המפגש עם תעשיה ועם מימון פרטי.

יצחק הרצוג: כלומר, אמצעי המימון הפרטיים שנכנסו לשוק בתחום איכות הסביבה, גם BOT וגם PFI ומכוני טיהור כולל טכנולוגיות מו"פ תעשייתיות שנכנסות היום לשוק, זה נושא שהמשרד שלך יכול להוביל והוא לא עולה לך כסף, אבל בהכוונה ובדחיפה עם ממשק חזק עם התעשייה, זה יכול להביא למהפכה גדולה בתחום.

יצחק הרצוג: הנושא הבא הוא מערכת החינוך כנושא בסדר העדיפויות, עם חלק מהארגונים הנהדרים שאנחנו רואים פה.

יצחק הרצוג: הנושא האחרון הוא הנושא של מנהלת הביוב.

יצחק הרצוג: מה שראינו בדיון שהיה לנו על נושא הזרמת מי השופכין מהשפד"ן לחוף הים של תל-אביב, זה חוסר תיאום מוחלט בין המשרד לאיכות הסביבה, משרד התשתיות הלאומיות שאצלו מינהלת הביוב, שטוענת שהיא בכלל לא אמונה על קביעת נהלים לתחזוקת מערכת הביוב, ומשרד הפנים.

יצחק הרצוג: היה נכון להקים צוות שרים משותף או צוות בין-משרדי שיטפל בדברים.

יורי שטרן: תודה.

יורי שטרן: כתבנו מכתב למליאת הוועדה בעקבות הישיבה שהיתה לנו.

יוסי ענבר: אני מצטער לומר, שלא היה חוסר תיאום.

יוסי ענבר: כל אחד יודע את תפקידו במערכת.

יורי שטרן: זה לא חוסר תיאום אלא כפי שראינו, אין מערכת אחידה.

יורי שטרן: כל גורם עוסק במשהו משלו.

יורי שטרן: חברת הכנסת נס, בבקשה.

לאה נס: אני לא אקלקל את היום החגיגי הזה.

לאה נס: אני רוצה לברך את השרה ואני חייבת לומר, שאני גאה להיות קולגה שלה מהעבר, עוד לפני העבודה בכנסת, בפעילות שלה בוועדה בקדנציה הקודמת.

לאה נס: אני רוצה לברך את יושב ראש הוועדה, שרואים כמה שהנושא קרוב ללבו וכמה הוא חשוב לו, כך שאני באמת מרשה לעצמי לשמוח על כך שיהיה פה שיתוף פעולה פורה בכל הנושאים.

לאה נס: דיברו פה על כל כך הרבה גורמים ודברים חשובים ולכן לא אתייחס לנקודות ספציפיות.

לאה נס: האמת היא, שכמעט ואין נושא שלא הצגתם ואפילו הראתם כמה מאמצים נעשו.

לאה נס: אנחנו רואים שהיריעה כל כך רחבה ויש הרבה מה לעשות.

לאה נס: האמת היא, שהמודעות הציבורית לאיכות הסביבה זה דבר שהתקדם מאוד וזה שהילדים נמצאים פה, זו הדוגמה הטובה ביותר לכך.

לאה נס: הטבע בנוי מאיזון של הרבה גורמים רגישים ומדויקים.

לאה נס: הפרה של האיזון בטבע גורמת להתמוטטות של המערכת.

לאה נס: הדוגמה הטובה היא בעניין המים.

לאה נס: ברגע שהופר האיזון של מחזור המים, היתה צריכה להתכנס בריו הוועדה הזו בשנת 92, ולצרף את כל הממשלות כדי להגן על משאבי המים והזיהום וביקוש היתר של המים.

לאה נס: אני בהחלט אסכם את הדברים לשיתוף פעולה פורה ובאמת יש לנו הרבה מה לעשות ולהגיב לגבי הנושאים שהועלו פה.

ניסן סלומינסקי: אני מצטרף לכל הברכות והאיחולים.

ניסן סלומינסקי: היריעה רחבה מאוד וודאי יתקיימו עוד הרבה מאוד דיונים.

ניסן סלומינסקי: שתי נקודות: מעברי, כראש רשות, כשבית כבר בנוי עם חריגה, כמעט בלתי אפשרי לטפל בחריגה.

ניסן סלומינסקי: כמעט ולא הרסו בית בישראל בגלל הסיבה הזו.

ניסן סלומינסקי: אבל, כשמתכננים את הבית ואז מקפידים שהוא יבנה בלי חריגה, וכל אחד יקפיד על זה, כי הוא רוצה לקבל את רשיון הבניה.

ניסן סלומינסקי: כ-80% מהדברים שנאמרו פה אפשר למנוע בעשייה.

ניסן סלומינסקי: אני יודע כראש רשות, מה ההבדל בין מים לביוב.

ניסן סלומינסקי: אצלי זה מופרד ברשות ולא יעלה על הדעת שלא יעשה כך.

ניסן סלומינסקי: לגבי תחנות דלק, רצינו תחנת דלק וזה מקור הכנסה גדול של המועצה, אז הפכנו את העולם לקבל רשיון.

ניסן סלומינסקי: דרשו מאתנו את כל הדרישות והקפדנו על כל דבר, שלא תהיה אפילו אפשרות תיאורטית, שתהיה נזילה בין דבר לדבר.

ניסן סלומינסקי: בזמן שאדם רוצה את הרשיון, הוא מקפיד על הכל.

ניסן סלומינסקי: כך צריך לעשות בכל נושא ונושא, כי זה הזמן המתאים.

ניסן סלומינסקי: מאוחר יותר, זה סיפור.

ניסן סלומינסקי: תתחילו ביצירה - לתקן אותה אחר כך, זה כמעט בלתי אפשרי.

ניסן סלומינסקי: לגבי החינוך, נכון שאנחנו רוצים תוצאות.

ניסן סלומינסקי: אם השרים הקודמים היו חושבים קצת, היום היינו נמצאים במקום אחר.

ניסן סלומינסקי: אין חינוך אמיתי של הילדים.

ניסן סלומינסקי: אם בילדות זה מוטבע, הסיפור יהיה הרבה יותר פשוט.

ניסן סלומינסקי: לחנך אדם מבוגר, זה כמעט בלתי אפשרי.

יורי שטרן: חבר הכנסת יתום, בבקשה.

אהוד יתום: בוקר טוב לכולם.

אהוד יתום: גברתי השרה, בהצלחה.

אהוד יתום: אדוני היושב ראש, הצוות המקצועי שאני מכיר את חלקו כמנהל הכללי של עיריית חדרה, מיד אומר מילה על העניין הזה וחבריי הילדים מעמק חפר, אני תושב עמק חפר.

אהוד יתום: יש לי הצעה אליכם, אם אתם רוצים להיות ידידי כדור הארץ, אל תתחילו לעשן.

אהוד יתום: בכך גם תגבירו את הבריאות האישית וגם תמנעו איכות סביבה גרועה.

אהוד יתום: רבותי, אודה ולא אבוש, נאבקתי על מקומי בוועדה הזו, בעיקר בשל הנושא של איכות הסביבה.

אהוד יתום: היה מאבק בליכוד בין חברי הכנסת, חוץ מהוועדות היוקרתיות, על ועדת החינוך וועדת הפנים ואנחנו ברוטציה, כי לא הסכמנו לוותר.

אהוד יתום: אני חושב, שהנושא של איכות הסביבה הוא באמת דבר שצריך לחנך אותו כפי שחינכנו לגבי פרחי הבר בארץ ישראל.

אהוד יתום: אני שמח לראות את הכלניות והנרקיסים הפורחים בעמק חפר ובארץ בכלל.

אהוד יתום: אני חושב שזה באמת עניין של תודעה.

אהוד יתום: אם נתחיל את זה בעזרתך האדיבה, אדוני היושב ראש, עם דור ההמשך וכן הלאה וכן הלאה, ככל שנהיה יותר דבקים בעניין, כך נגיע לאיכות חיים יותר טובה.

אהוד יתום: אני הייתי שותף לנושא של המחזור בעיריית חדרה והייתי גם שותף לדברים אחרים של זיהומים מקומיים, שקשה היה לנו כרשות מקומית, ובטח ניסן גם לך היה קשה לאכוף ולבצע את הדברים הנדרשים.

אהוד יתום: חשוב שאנחנו נירתם לעניין הזה.

אהוד יתום: אני פונה אליכם, הדרגים המקצועיים וכל הארגונים, אצלי תמצאו דלת פתוחה, טלפון פתוח ואוזן קשבת לנושא הזה, כי הוא באמת אחד מהדברים החשובים ביותר לעתידנו.

אהוד יתום: תודה.

יורי שטרן: כבוד השרה, כמה דברים קצרים: הייתי רוצה שכמו שיש לחשב הכללי שלוחה, נציג שלו בכל משרד ומשרד, יהיה גם קומיסר סביבתי.

יורי שטרן: ..

יהודית נאות: זה לא יהיה בדיוק קומיסר אלא נציג.

יורי שטרן: ממש עם סמכויות.

ניסן סלומינסקי: אם ידרשו חתימה של איכות הסביבה בכל רשיון לכל מיני דברים, זה יראה אחרת.

יורי שטרן: זה צריך להיות לאורך כל הדרך ובכל משרד.

יורי שטרן: כמו כן, הזכיר חבר הכנסת הרצוג את הנושא של מו"פ.

יורי שטרן: בקדנציה הגודמת החלטנו להקים ליד אחד המשרדים מועצה של מדענים עולים, כי יש להם ניסיון ייחודי שהם מגיעים אתו מחוץ לארץ וזה נותן גישה אחרת, אסכולות אחרות.

יורי שטרן: אני מציע שתעשי את זה וזה יוסיף מאוד.

יהודית נאות: לא לחוד.

יורי שטרן: דבר נוסף, ישובים סביבתיים: יש הרבה רצון בארץ להקים כאלה ישובים או להפוך ישובים קיימים שחלק מהם בהתדרדרות ולהפוך אותם לכפרים סביבתיים.

יורי שטרן: אני חושב שזה ניסיון שכדאי מאוד לעודד אותו.

יורי שטרן: אני, כאזרח ותושב העיר הגדולה, סובל מאוד ממה שקורה ברחובות שלנו עם הלכלוך ואני חושב שאין משרד אחר שיכול לקחת את המשימה הזאת.

יורי שטרן: אנחנו נצא למבצע כאשר נחליט על כך לניקוי הרחובות והכבישים.

יורי שטרן: דבר אחרון, יש לנו לפחות שני חוקים מאוד מרכזיים: חוק שיקום הסביבה וחוק החופים, שאנחנו מבקשים מהממשלה אישור להחיל דין רציפות ואנחנו באמת רואים משימה מרכזית בקידום החוקים האלה.

יורי שטרן: אחר כך, יתווספו עוד חוקים חדשים.

יורי שטרן: תודה רבה.

יורי שטרן: אני מתנצל בפני כל הנציגים של הגופים הוולונטריים שהגיעו ולא קיבלו רשות דיבור.

יורי שטרן: נעשה זאת בישיבות הבאות.

יורי שטרן: הישיבה נעולה.