ועדת הפנים ואיכות הסביבה, כנסת 16, פרוטוקול מספר 7, 2003-03-25 11:00

יורי שטרן: בוקר טוב, ברוכים הבאים ותודה שבאתם.

יורי שטרן: אני רואה פה לא רק את אנשי הממסדים, מר שלמה חסון, מר הרצל גדז' ואנשים אחרים, אלא גם מתנדבים למען צד"ל.

יורי שטרן: אני מברך את מר אלי לנדאו, יושב-ראש חברת החשמל שמצא זמן להגיע לכאן, את אדון זבידה, ואת חבר הכנסת איוב קרא שאינו חבר בוועדה שלנו והגיע במיוחד לדיון הזה.

יורי שטרן: אני אקדים כמה מילים ואחר-כך אבקש מחבר הכנסת יצחק הרצוג, שהציע הצעת חוק בעניין זה, ומחבר הכנסת איוב קרא, שבמשך שנים עמד בראש השדולה למען צד"ל, להוסיף דברים נוספים.

יורי שטרן: אני לא צריך פה להרחיב ולשאת נאומים על החטאים הרבים שעשתה מדינת ישראל כלפי השותפים הלבנוניים שלה ואיך לא השכלנו ולא הצלחנו בשנים שלאחר הבריחה מלבנון, לאחר שהם התיישבו אצלנו, לעשות את המקסימום כדי לנסות איכשהו לרפא את הפצע.

יורי שטרן: ברוכים הבאים.

יורי שטרן: כל אימת שבא לישיבת הוועדה מישהו שאינו חבר בה זה ציון לשבח גם לוועדה וגם לחבר הכנסת.

יורי שטרן: הייתי אחראי בהתנדבות במשך כשנה על הנושא הזה, כלומר ביקשתי מהממשלה להטיל את זה עלי כי היתה לי תקווה שאני אוכל אולי לתקן את העוול.

יורי שטרן: התקבלה החלטת ממשלה אחרי בזבוז של כמעט שנה אך אני רואה שהתיקון שעשיתי לא היה מספיק ולא החזיק מעמד.

יורי שטרן: לא היה המשך לשיפורים אלא הכל הידרדר בצורה אכזרית.

יורי שטרן: רוב אנשי צד"ל חזרו ללבנון, שזה לא היה המסלול המומלץ, גם לדעת אנשי הביטחון שלנו, כאשר חלק מהחוזרים היו אנשים שלא כדאי היה להם לחזור.

יורי שטרן: הכסף שמדינת ישראל שילמה כדי כביכול לסייע להם להסתדר בלבנון פשוט מימן את החיזבאללה.

יורי שטרן: זאת אומרת, מדינת ישראל העבירה לא מעט כסף לארגון הטרור כאילו בשביל לסייע לאנשי צד"ל, כאילו לא ידענו לאן זה בסוף מגיע.

יורי שטרן: חלק קטן יותר מאנשי צד"ל יצא למספר מדינות בחוץ-לארץ.

יורי שטרן: אותו גרעין שנשאר איתנו, שאלה אנשים "שרופים" מבחינת היכולת שלהם לחזור ללבנון, נמצא במצב מאוד-מאוד קשה, כל-כולו באשמתנו.

יורי שטרן: "החיסכון", במרכאות כפולות, שמשרד האוצר השיג בסוגייה הזאת לא שווה לא את סבלם של האנשים אלה, לא את החרפה שלנו כקבוצה ולא את ההשלכות שיש לזה על העתיד שלנו.

יורי שטרן: היות ומינהלת הקליטה שמטפלת בצד"ל שייכת למשרד לקליטת עלייה, אתמול ועדת העלייה, הקליטה והתפוצות של הכנסת דנה על כך שהתקציב בעצם נגמר.

יורי שטרן: עוד מעט תיסגר המינהלת ולא יהיה כל סיוע לאנשי צד"ל.

יורי שטרן: אני מקווה מאוד שנוכל למנוע את זה.

יורי שטרן: אני מקווה מאוד-מאוד ששארית התבונה שאולי יש עוד בהנהגת המדינה תעזור לפחות לשמור על מה שיש.

יורי שטרן: ביקשתי לזמן את הישיבה הזאת בשביל להתרכז בסוגייה אחת, מהבודדות שלא עולות כסף.

יורי שטרן: איפה שיש הוצאה כספית אז ברור לפחות למה מתווכחים.

יורי שטרן: כשאין הוצאה כספית אז לא ברור לי איך הגענו לכך שלא מקיימים החלטה מפורשת של הממשלה, שנוסחה אמנם פחות טוב ממה שהיה בטיוטה שלי כי ברגע האחרון השר אלי ישי תיקן אותה והכניס כל מיני סייגים.

יורי שטרן: בפגישה עם ראש הממשלה נאמר חד-משמעית: נלך לקראת אנשי צד"ל בכל מה שנוגע לתושבוּת.

יורי שטרן: מי שירצה – יבקש אזרחות.

יורי שטרן: זה לא מומלץ כי זה סוגר בפניהם את הדלת לחזור ללבנון אבל מי שכבר ירצה, נעשה מהלכים כדי לתת לו אזרחות, כמובן עם ההמלצות המתאימות של גורמי הביטחון.

יורי שטרן: האוכלוסייה הלבנונית שלא שייכת ישירות לצד"ל אבל נמצאת פה לאחר הבריחה, אנשים שעבדו פה כאזרחים כאשר מדינת ישראל עשתה את ההסדר הזה, אינם אשמים בכך שיום אחד קם ראש הממשלה והחליט שמכל ההבטחות שנתן לפני הבחירות הוא ימלא בדיוק את זו.

יורי שטרן: לגביהם הוחלט שהם ימשיכו את שהותם בארץ לשנתיים לפחות עם רישיון עבודה ולא יעשו להם שום בעיה בקטע הזה.

יורי שטרן: כמעט בכל תחום, לפחות על-פי המכתבים שקיבלתי אז ושאני ממשיך לקבל עכשיו מאנשים שעדיין שומרים על קשר, יש קשיים.

יורי שטרן: אני מצדיע לכל מתנדב ישראלי שממשיך לסיע לאנשי צד"ל.

יורי שטרן: לי אין כוח נפשי לבקר אצלם.

יורי שטרן: אני פשוט כל-כך מתבייש וכל-כך שבור מהעניין הזה שאין לי כוחות לגשת אליהם.

יורי שטרן: לכן אני מעריך כפליים את המאמץ של כל אחד מכם שממשיך לעשות את זה.

יורי שטרן: זה מעבר לידידות הוותיקה.

יורי שטרן: לכן עלינו לפחות לקבל אותם כאזרחים, את אלה שעדיין רוצים בזה, לפחות להסדיר את מעמדם כפי שהבטיחו בזמנו בדיונים השונים.

יורי שטרן: מה ההבדל, שאל מנכ"ל משרד ראש הממשלה באחד הדיונים, בין מעמד התושב לבין מעמד האזרח?

יורי שטרן: בביטוח הלאומי הרי אין הבדל, וכך גם בעוד כל מיני הסדרים.

יורי שטרן: אז מה ההבדל?

יורי שטרן: שלא מצביעים בבחירות לכנסת, אבל הכי חשוב זה הדרכון.

יורי שטרן: האנשים האלה, שיכולים לפגוש את בני המשפחות שלהם בקפריסין או באיטליה ובמקומות אחרים, לא יכולים לזוז מפה כי כל דבר מחייב אצלם Laissez passer, תעודת מעבר.

יורי שטרן: אם יש לך דרכון, אתה לא צריך לבקש ויזה אבל אם אין לך דרכון, אתה צריך לפנות לשגרירות של אותן מדינות, ולעתים השגרירות אומרת: אה, אתה מדרום לבנון?

יורי שטרן: בקנדה זה נחשב לפשע מלחמה.

יורי שטרן: אמרנו אז: אבל בחוק אין אופציה כזאת, וקיבלנו תשובה: "נמצא סידור".

יורי שטרן: איפה הסידור הזה?

שלמה חסון: זה יותר גרוע.

שלמה חסון: עם Laissez passer יכולים למשל בקפריסין להסגיר אותם לשגרירות לבנון.

יורי שטרן: אני מבקש מחבר הכנסת יצחק הרצוג, שדחף מאוד לכינוס הישיבה הזאת והיה בקשר כל הזמן, וגם הגיש הצעת חוק בעניין אנשי צד"ל, לומר את דבריו.

יורי שטרן: אני רוצה להזכיר שנמצא איתנו חלוץ הטיפול באנשי צד"ל, ידידי חבר-הכנסת איוב קרא.

יצחק הרצוג: קודם כל, תודה אדוני היושב-ראש, ותודה לאורחים.

יצחק הרצוג: אני הגעתי לעסוק בנושא הזה מתוך הכרה עמוקה בעוול נורא שנעשה לאנשי צד"ל, אנשים שלחמו כתף אל כתף עם חיילי צה"ל והקריבו נפשם למען ביטחונה של המדינה.

יצחק הרצוג: המצב היום הוא לא רק שלומיאליות ישראלית טיפוסית אלא לדעתי מראה על אי-מוסריות עמוקה מאוד של המדינה.

יצחק הרצוג: לכן אנחנו מנסים ליזום שורה של צעדים בכנסת בנושא הזה.

יצחק הרצוג: ראשית, אני פותח חלון לנושא אקוטי מיידי.

יצחק הרצוג: החלטת הממשלה מאוגוסט 2002, שאתה היית מי שהניח את אבן הפינה שלה, אמורה לפוג עוד כמה ימים, ב-31 במרס.

יצחק הרצוג: ההחלטה הזאת מכסה נושא של סיוע בשכר דירה, זכאות לתנאים נוספים וסיוע בשורה של תחומים כמו תעסוקה, דמי קיום וכיוצא בזה.

יצחק הרצוג: כל זה אמור לפוג.

יצחק הרצוג: זה דבר שהוא פשוט לא נתפס.

יצחק הרצוג: פשוט אומרים לאנשים: אוי לי מיוצרי ואוי לי מייצרי – אתה לא אזרח ישראלי, אתה לא יכול לזוז לשום מקום, אתה לא יכול לחזור ללבנון כי ישחטו אותך, ואתה גם לא תקבל כלום.

יצחק הרצוג: פשוט תרעב, אולי גם תעמוד בפינת רחוב ותפשוט יד.

יצחק הרצוג: בנושא הזה הגשתי שאילתה בעל-פה שאני מקווה שתיענה מחר על-ידי ראש הממשלה.

יצחק הרצוג: אני מקווה שבלחץ משותף נוכל להביא להארכת ההחלטה, בוודאי על רקע העובדה שהבג"ץ בנושא הזה אמור לידון באמצע חודש אפריל.

יורי שטרן: אולי אני אקטע אותך לרגע.

יורי שטרן: ביקשתי בזמנו החלטה שאורך הנשימה שלה הוא לפחות שנתיים אך לא הסכימו ליותר משנה, ולגבי ההטבות לא הסכימו ליותר מ-8 חודשים.

יורי שטרן: זה אחד הדברים האכזריים שנעשו.

יורי שטרן: פועלים בשיטה הישראלית הטיפוסית: אחר-כך נוסיף ונוסיף.

יורי שטרן: אבל גם אם נוסיף, זה כל פעם מכניס את האנשים לפניקה, לחרדה, לאי-ודאות מוחלטת.

יורי שטרן: זה פשוט מין רצח איטי.

אלי לנדאו: אחרי השביתה הגדולה שהיתה פה – האוהל כמדומני עומד עד היום – ראש הממשלה, באמצעות מנכ"לו, ביקש ממר יוסי פלד להכין נייר עבודה.

אלי לנדאו: נייר העבודה נמצא על שולחנו של ראש הממשלה.

אלי לנדאו: השאלה היא האם יש לך אותו.

אלי לנדאו: בנייר העבודה שהכין מר יוסי פלד דובר על המשך שהייתם והמשך מתן ההטבות.

יורי שטרן: אבל העניין לא זז.

יצחק הרצוג: כל המעטפת של איש צד"ל במצב הקיים איננה מעוגנת, כשלגרעין הקשה אין כל יכולת לחזור ללבנון ומסכת חייו היא מצוקה אחת גדולה.

יצחק הרצוג: לפיכך המסקנה שלי היא שיש לפתור את הנושא הזה בחקיקה.

יצחק הרצוג: כל השאר זה אנדרוגינוס.

יצחק הרצוג: הממשלה, המשרד לקליטת עלייה, כל אחד מהגופים מתנער.

יצחק הרצוג: לבוא ולבקש את הקצבה מהביטוח הלאומי זה פשוט סאגה אחת גדולה של עינויים.

יצחק הרצוג: לכן הגשתי את הצעת החוק.

יצחק הרצוג: הייתי שמח שוועדת הפנים ואיכות הסביבה תאמץ אותה כהצעת חוק של הוועדה מכיוון שהיא הצעת חוק מאוזנת שנותנת מעטפת לכל הנושאים.

יצחק הרצוג: אני אגע רק בקליפת אגוז במה שכוללת הצעת החוק.

יצחק הרצוג: הצעת החוק מציעה הסדרת מעמדם, זכויותיהם וזכאותם לפיצויים של אנשי צד"ל; היא מציעה הסדרת מעמדם כאזרחים ותושבי קבע בהתאם לבקשה שתוגש על-פי חוק האזרחות; השוואת דינן של משפחות צד"ל ששכלו את בניהן עם חוק משפחות חיילים שנספו במערכה; השוואת דינם של נכי צד"ל עם חוק הנכים הכללי; זכאות לקצבת פרישה לאלה השוהים בישראל בהתאם לדרגתם ותקופת שירותם; זכאות למענק פרישה חד-פעמי; הסדרת פיצוי הולם בגין אובדן רכוש שנגרם עקב הנסיגה; והסדרת מתן פיצוי הולם בגין נזק שאינו ממוני שנגרם עקב נסיגת צה"ל בלבנון.

יצחק הרצוג: כלומר, הצעת החוק עוסקת בכל התחומים.

יצחק הרצוג: מדובר כמובן בהפניה לרשויות הרלוונטיות.

יצחק הרצוג: כרגע אף רשות לא מוכנה לעסוק בזה.

יצחק הרצוג: הן אומרות: אתה לא בסטטוס, אין לך, אתה לא בחוק.

יצחק הרצוג: כשיהיה חוק מסמיך בנושא הזה, זה יפתור את הבעיה.

יצחק הרצוג: תודה רבה.

יורי שטרן: ההתקדמות המהותית ביותר היתה בעניין נכי המלחמה, הנכים המבצעיים שכן הוכרו כנכי צה"ל.

יצחק הרצוג: אבל כפי שהבנתי, לא באופן מלא.

יורי שטרן: ככל שאני יודע, מהדיונים שקיימנו בעבר, לגבי נכי המלחמה הוצאו מרשימת ההטבות דברים שהם פשוט לא רלוונטיים למצב הספציפי של אנשי צד"ל.

יורי שטרן: כעיקרון זה בוצע, וגם הנכות הכללית מתבצעת כמו לגבי כל אזרח או תושב קבע.

יחזקאל לביא: אני מבין מחבר הכנסת הרצוג שהוא מעלה כרגע את הצעת החוק לדיון בוועדה?

יורי שטרן: לא.

יורי שטרן: הוא דיווח לנו על ההצעה שהונחה.

יצחק הרצוג: ראש מינהל האוכלוסין עיין בה בקצרה, מבלי לחייב אותו, והוא לא ראה בה בעיה מהותית.

יצחק הרצוג: כנציג משרד הוא יכול היה גם להסתייג.

איוב קרא: כמי שליווה את אנשי צד"ל עוד לפני שהגיעו לישראל אני יכול לומר שמתוך קרוב ל-7,000 שהגיעו לישראל עדיין נמצאים פה קרוב ל-2,500 אנשים.

איוב קרא: כלומר, בפרופורציה זה בקושי חודש אחד של קליטת עלייה בישראל, אולי אפילו חצי חודש.

איוב קרא: למדינת ישראל אין ידידים רבים במזרח התיכון.

איוב קרא: אנשי צד"ל לא יושבים איתנו כעת ואני לא חייב לומר את הדברים ברחל בתך הקטנה.

איוב קרא: הטיפול בהם כאן משודר לכל מקום באזור הזה.

איוב קרא: לא חשוב מי אשם ומי לא אשם.

איוב קרא: אמרתי לחבר הכנסת יצחק הרצוג לפני שנכנסנו לדיון, כאשר מר ברק היה ראש הממשלה ביקשתי להקים ועדת חקירה שתבדוק את אופן קליטת אנשי צד"ל בישראל.

יורי שטרן: מאוד תמכתי בזה אז.

איוב קרא: אבל היום כבר לא רוצים לחפש אשמים.

איוב קרא: אנחנו צריכים ליצור אווירה שתאפשר לאנשים האלה לחיות פה בכבוד ככל שירצו, ונאחל כולנו שיגיע יום שהם יוכלו לחזור לבתיהם בלבנון, אם ירצו בכך, ואם לא ירצו אנחנו נשמח שישארו איתנו.

איוב קרא: מי שאינו יהודי שנלחם למען ביטחון ישראל, עליכם להבין את המשמעות, כמה לחצים וכמה עינויים הוא עובר כדי לעמוד בסיטואציה הזאת.

איוב קרא: מדיווחים שקיבלנו מלבנון אני יכול לומר לכם – ואני נמצא בקשר עם מנהיגים בלבנון – בגלל הסיטואציה של יציאת ישראל מלבנון אלפי אנשים עדיין יושבים בבתי-כלא בלבנון והם עוברים עינויים קשים מאוד, והיו גם אנשים שמתו בשל העינויים.

איוב קרא: אני חושב שאנחנו כמנהיגים במדינת ישראל צריכים להביא למצב שיקל על חייהם.

איוב קרא: יש חילוקי דיעות האם לזה מגיע, האם זה פרזיט, האם ההוא לא בסדר, זה לא חשוב.

איוב קרא: עכשיו אנחנו שמים הכל על השולחן.

איוב קרא: אנחנו צריכים לדאוג ל-2,500 האנשים הללו שנמצאים בישראל, שירגישו מצוין, ולא לפתות אותם בלחץ לא הוגן או לדחוף אותם למצב שהם יאלצו להגיד: שלום, אנחנו הולכים, ואז כל הפיצויים שהם מקבלים עוברים לחיזבאללה ובדלת האחורית בעצם הופכים להיות נשק נגד מדינת ישראל.

איוב קרא: אנחנו לא רוצים את הסיטואציה הזאת.

איוב קרא: אנחנו רוצים שיחיו פה היטב, כמו יתר תושבי ישראל, לא יותר ולא פחות.

איוב קרא: לדעתי עלינו לעשות כמה דברים.

איוב קרא: כאשר ישראל יצאה מלבנון הודיע חבר הכנסת חיים רמון – אני סיירתי איתו בכמה מקומות והודענו על זה, יש על כך אפילו תיעוד – שתוך שנה יוסדר מעמדם בישראל.

איוב קרא: חבר הכנסת דוד אזולאי, סגן שר הפנים לשעבר, אמר – וזה מתועד בפרוטוקול הוועדה – שהם יוכלו לבחור האם להיות אזרחים או תושבים במדינת ישראל.

איוב קרא: הם יוכלו לבחור ואז יוסדר מעמדם בפועל.

איוב קרא: לא דובים ולא יער, אין כלום.

איוב קרא: שום דבר לא זז בעניין הזה.

אלי לנדאו: למה?

איוב קרא: כי השר אלי ישי הקפיא את כל המערכת של הגדרת מעמדו של מי שאינו יהודי.

איוב קרא: אולי מר הרצל גדז' ייתן לנו תשובה, אולי הוא יודע יותר מאיתנו.

איוב קרא: כשהגענו ללבנון כקצינים קיבלו אותנו באורז ובסוכריות ונתנו לנו הרגשה מצוינת בביירות, בהרי השוף ואפילו בנבטייה.

איוב קרא: אנחנו הבאנו את עצמנו למצב שאנחנו נראים היום רע מאוד שם, למרות שיכולנו להיראות פי אלף טוב יותר, ואני לא נכנס כרגע לסיבות.

איוב קרא: אני רוצה שיעבור מפה מסר שמדינת ישראל דאגה לאנשים שנשארו פה.

איוב קרא: לדעתי אנחנו צריכים לעשות שלושה דברים.

איוב קרא: אני מציע שכולנו נתאחד סביב ההמלצה שממשלת ישראל עד ההחלטה בבג"ץ תאפשר להם להמשיך לקבל את כל התנאים שקיבלו עד כה.

איוב קרא: זה סוגייה שבג"ץ יצטרך לעמוד עליה וזה יכול לקחת חודש, חודשיים או 3 חודשים, אנחנו לא יודעים כמה.

איוב קרא: סביב ההמלצה הזאת צריכה להיות פה תמימות-דעים.

איוב קרא: דבר שני, יש להסדיר את מעמדם.

איוב קרא: אנחנו קוראים לממשלה לקיים את מה שהובטח לפני כשנה, שאנשי צד"ל יחליטו בעצמם על מעמדם, האם להיות אזרחים או תושבים, מה שהם רוצים, כי הם בסך הכל לוחמים שהפכו לחלק אינטגרלי ממדינת ישראל.

איוב קרא: דבר שלישי, על כולנו להתאחד סביב הצעת החוק של חבר הכנסת יצחק הרצוג, כולנו נחתום עליה.

איוב קרא: בזמנו כאשר הבאנו את הצעת החוק שלנו אמרו – אני זוכר את הטיעון – שזה לא מכובד להביא למצב שאנחנו בחקיקה נדאג להם.

איוב קרא: בגלל שלא חוקקנו אז חוק, לא דאגו להם בפועל.

יורי שטרן: מכובד לפגוע בהם בלי חקיקה?

איוב קרא: אני מציע שנתאחד סביב הצעת החוק של חבר הכנסת יצחק הרצוג.

איוב קרא: זה מעל לכל שיקולים פוליטיים.

איוב קרא: אני חושב שצריך להיות קונצנזוס סביב הצעת החוק הזאת, וכך אנחנו נביא את הבשורה לאוהדי ישראל.

איוב קרא: מספיק להתעלל בהם.

איוב קרא: תודה.

אלי אפללו: אדוני היושב-ראש, חברי חבר-הכנסת איוב קרא בעצם אמר את מה שחשבתי לומר.

אלי אפללו: ברצוני לחזק את חבר הכנסת הרצוג ולהודיע שאני תומך בהצעת החוק שלו, אף שיש לי כמה תיקונים קטנים, אבל באופן עקרוני אני תומך בה ואני מאוד שמח שהוא הלך לכיוון הזה.

אלי אפללו: נאמר פה שיש המלצת ביניים של האלוף במילואים יוסי פלד להגיע להסדר, לתכנית כוללת שתיתן פתרון לשלוש שנים נוספות.

אלי אפללו: אני יודע שבינתיים זה עומד במצב שהם לא יכולים לקבל החלטה בגלל שהוגשה עתירה לבג"ץ.

אלי אפללו: נאמר שאם אנשי צד"ל יסירו את עתירתם אז יהיה מוסכם על משרד ראש הממשלה ועל יתר הגורמים לאמץ את המלצתו של מר יוסי פלד.

אלי אפללו: זאת אומרת שאם אנשי צד"ל ימשכו את העתירה שלהם לבג"ץ יינתן להם פתרון.

שלמה חסון: אמרו להם את זה לפני שנה וחצי, אם תסירו את העתירה – תקבלו.

יורי שטרן: חבר הכנסת אפללו, בזמנו הוגשה עתירה לבג"ץ.

יורי שטרן: מר מאיר דגן היה אז יושב-ראש עמותת הקצינים למען אנשי צד"ל, שיושבים פה לפחות שני פעילים שלה.

יורי שטרן: הגישו עתירה לבג"ץ והעתירה הזאת הוסרה כי הובטח שתתקבל החלטת ממשלה.

יורי שטרן: אכן התקבלה החלטת ממשלה אך היא לא ענתה על כל הדרישות הבסיסיות של אנשי צד"ל.

יורי שטרן: אני חושב שממשלת ישראל לא תוכל להחליט שהיא נותנת הטבות כאלה או אחרות או מחליטה כך או אחרת כאשר הבג"ץ דורש ממנה הרבה יותר.

אלי אפללו: אדוני היושב-ראש, אולי אני אסיים להציג את עמדתי.

אלי אפללו: עם כל הכבוד לעמדתך, גם לי יש עמדה ואני רוצה להגיד את דעתי.

יורי שטרן: אני פשוט חוויתי את הכל.

אלי אפללו: אני לא חוויתי את הדברים אבל יש לי איזה עניין ואני רוצה להגיד אותו.

אלי אפללו: אני חוזר ואומר שבלי קשר להצעת החוק של חבר הכנסת הרצוג, שעליה אנחנו נברך, אני ממליץ להגיע להסכמה על הסרת העתירה לבג"ץ כדי שבינתיים יהיה פתרון.

אלי אפללו: לא רק לתקופה של 3 חודשים, כי אנחנו לא יודעים אם הדיון בעתירה יסתיים בתוך 3 חודשים.

איוב קרא: עד בירור הסוגייה בבג"ץ.

אלי אפללו: אני מציע שנמשיך לקדם את הצעת החוק, שיש עליה הסכמה פחות או יותר.

יצחק הרצוג: הצעת החוק תתגלגל בין כך ובין כך.

אלי אפללו: יהיה פתרון דרך הצעת חוק שתסדיר את העניין סופית.

אלי אפללו: חשוב שבינתיים לא נעמוד במצב שאין פתרון זמני.

אלי אפללו: אני חושב שמינהלת צד"ל עושה עבודה נהדרת.

אלי אפללו: אני רוצה לברך אותם.

אלי אפללו: כראש מועצה תעשייתית ניסיתי יחד איתם למצוא מקומות עבודה ואז ראיתי את העבודה הברוכה של שילוב אנשי צד"ל בתעשייה בכמה מקומות.

אלי אפללו: יש לי פה הזדמנות לראשונה להגיד לכם באמת כל הכבוד.

אלי אפללו: אבל באופן כללי אנחנו צריכים לתת פתרון זמני מאחר שב-31 מרס אין להם פתרון.

אלי אפללו: אני מציע, בלי קשר להצעת החוק של חבר הכנסת הרצוג ---

יצחק הרצוג: ראש הממשלה צריך להוביל החלטת ממשלה.

אלי אפללו: ההצעה היא שבינתיים אנשי צד"ל יסירו את העתירה שלהם לבג"ץ.

איוב קרא: הם לא מסירים אותה.

יצחק הרצוג: גם אם הם מסירים, הממשלה צריכה לאמץ את המלצות ועדת פלד.

אלי אפללו: אני יודע שהממשלה מוכנה לאמץ את המלצות ועדת פלד.

איוב קרא: אבל אנשי צד"ל רוצים לברר את הסוגייה הזאת בבג"ץ.

יצחק הרצוג: אני מציע שסגן השר גדעון עזרא יזמין אותם לפגישה ויסגור את זה שם.

אלי אפללו: זה מה שאני אומר.

אלי אפללו: מצד אחד הממשלה מקבלת את ההמלצות של האלוף (מיל') יוסי פלד, ומצד שני מי שמעכב את זה הם אנשי צד"ל, כשהמינהלת תומכת כמדומני בהצעות של האלוף (מיל') פלד.

אלי אפללו: בינתיים אנחנו נתקדם בחקיקה, נקדם את הצעת החוק של חברנו חבר-הכנסת יצחק הרצוג ואנחנו נתמוך בה באופן כללי במלוא מובן המילה.

אלי אפללו: זה הפתרון שאני מציע.

מגלי והבה: אדוני היושב-ראש, אני רוצה לברך אותך.

מגלי והבה: זו לי הישיבה הראשונה שבה אני משתתף לאחר שנבחרת להיות היושב-ראש.

מגלי והבה: באותה הזדמנות ברצוני לברך את חבריי הרבים, המתנדבים למיניהם שעושים עבודת קודש בכל הנושא של צד"ל.

מגלי והבה: אני, להבדיל מחברי כנסת רבים אחרים, שירתי עם חיילי צד"ל ופיקדתי עליהם בכמה הזדמנויות, גם בתקופת מלחמת שלום הגליל וגם בשנים 1986-1988 כשהייתי מפקד הגזרה המערבית, ושירתי עם חלק מהאנשים שנמצאים פה.

מגלי והבה: אני רוצה להגיד דברים קשים.

מגלי והבה: זה הולך מעבר לממשלה ולמקבלי ההחלטות, ולא משנה איזו ממשלה.

מגלי והבה: אני קורא לזה "התסביך היהודי", של מיעוט שלא יודע לקבל בתוכו מיעוטים אחרים ולתת להם שוויון.

מגלי והבה: ב-10 השנים האחרונות קלטנו מיליון עולים חדשים ולא יעלה על הדעת שעדיין העולים הלבנוניים האלה סובלים.

יורי שטרן: תאמין לי, מספר הלא-יהודים מקרב העולים החדשים הוא גדול פי כמה יותר מכל הצד"לניקים האלה.

שלמה חסון: בסך הכל 730 משפחות.

מגלי והבה: לא משנה.

מגלי והבה: אפילו משפחה אחת.

מגלי והבה: הממשלה היום צריכה לקבל החלטות.

מגלי והבה: הנה, קיבלו החלטות מעכשיו לעכשיו על קיצוצים בתקציב.

מגלי והבה: בנינו תכנית, הבאנו את זה לדיון בממשלה, מצביעים והעסק מתקבל ואנחנו ממשיכים לעבוד.

מגלי והבה: היום מקבלי ההחלטות חייבים לקבל החלטה לגבי אנשי צד"ל, לכאן או לכאן.

מגלי והבה: חברי חבר-הכנסת איוב קרא אמר את זה.

מגלי והבה: אנחנו במזרח התיכון.

מגלי והבה: או שאנחנו שווים פה, כל מי שנמצא ושותף לכל מה שקשור במדינה הזאת ולבנייתה, או שהאנשים האלה היו שכירי חרב – כמו שלעתים מגדירים אותם – "הכושי עשה את שלו, הכושי יכול ללכת".

מגלי והבה: אני ארתם למאבק הזה.

מגלי והבה: אני חושב שאנחנו צריכים למצוא פתרון יסודי.

מגלי והבה: כל ההתפתלויות האלה של פקידות הממשלה, של שרי הממשלה, של מי שאחראי על ביצוע הדברים האלה לא יכולות להימשך.

מגלי והבה: אין להם אפשרות לברוח למקום אחר.

מגלי והבה: צריכים לקבל החלטות, וההחלטות האלה תתבצענה.

מגלי והבה: אם היום – כמו שחברי חבר-הכנסת אפללו אמר – יש הצעה רצינית שהממשלה וראש הממשלה רוצים לאמץ ולהביא להחלטה, אני אמליץ לאנשי צד"ל לתמוך בכך.

מגלי והבה: יש הרבה החלטות בנושאים שונים אבל כאשר הנושא מגיע לדיון בבג"ץ ניתנת חוות דעת ששוללת אותן החלטות.

יורי שטרן: לכן ביקשתי מעו"ד מרים פרנקל-שור, היועצת המשפטית של הוועדה, לבוא ולהאיר לנו נקודה אחת.

יורי שטרן: ישנה עתירה לבג"ץ של אנשי צד"ל שטוענים טיעונים שונים נגד המדינה, באשר להזנחה ואי-כיבוד התחייבות וכולי.

יורי שטרן: לממשלה יש כביכול איזה נייר עבודה, שזה טיוטת ההחלטות.

יורי שטרן: היא טוענת שהיא לא יכולה לקבל את ההמלצות כל עוד הנושא תלוי ועומד בבג"ץ.

יורי שטרן: אני שואל האם ממשלת ישראל לא יכולה לקבל החלטה שהיא לטובת העותרים בגלל שהם עותרים?

יצחק הרצוג: הם מנסים לסחוט את העותרים.

אלי אפללו: אני רוצה לשאול את היועצת המשפטית, אם נושא נמצא בדיון בבג"ץ, והעותרים לא רוצים למשוך את העתירה שלהם, ויש פה הצעת פשרה שאלוף (מיל') יוסי פלד הציג, האם אפשר להגיע להבנה כל עוד האנשים לא הסירו את עתירתם?

יצחק הרצוג: בטח שאפשר.

יצחק הרצוג: השאלה היא האם הגיעו להבנה.

יצחק הרצוג: לא הגיעו להבנה, זה הבעיה.

יצחק הרצוג: אף אחד לא הגיע להבנה.

יצחק הרצוג: תשאל את המינהלת.

יורי שטרן: ביקשתי לשמוע מהיועצת המשפטית האם אכן ידיה של ממשלת ישראל כבולות במתן הטבות לאנשי צד"ל כל עוד הנושא נדון בבג"ץ.

יורי שטרן: האם היא לא יכולה ללכת לטובת העותרים מבלי לחכות להחלטת הבג"ץ?

אלי אפללו: החלטת הבג"ץ תכריע.

מרים פרנקל-שור: כדאי לי להתנסח בזהירות היות ואני לא יודעת מה היה כתוב בעתירה ואני לא יודעת מה עמדתה הרשמית של מדינת ישראל.

מרים פרנקל-שור: באופן כללי, דיון של עתירה בבג"ץ לא צריך לכבול את ידיה של ממשלה להגיע לאיזה הסכם ספציפי.

יצחק הרצוג: לרוב הוא אפילו קטליזטור.

יורי שטרן: אני לא מקבל את הטיעון של הממשלה.

יורי שטרן: אני אישית מציע לאנשי צד"ל להמשיך בעתירתם, והממשלה חייבת לקבל את ההחלטה שלה ללא קשר לבג"ץ.

יורי שטרן: אחרי שהיא תקבל את ההחלטה, יכול להיות שההחלטה הזאת תספק את רוב הצרכים ואת רוב הדרישות של אנשי צד"ל ואז הם יסירו את עתירתם, ויכול להיות שלא יספק.

יורי שטרן: הבג"ץ לאור החלטת הממשלה יוכל למשל להחליט שממשלת ישראל סיפקה את הצרכים המוצדקים ביותר של אנשי צד"ל ולכן היא לא מקבלת את עתירתם.

יורי שטרן: לכן אני מציע שוועדת הפנים ואיכות הסביבה לא תמליץ לאנשי צד"ל להסיר את עתירתם אלא תדרוש מממשלת ישראל לקבל החלטה עד 31.3, כי אין זמן.

יורי שטרן: אני מבקש מחברי הכנסת אפללו, קרא ווהבה שמייצגים פה את מפלגת השלטון, יש לכם דרך מאוד קלה אל השרים הרלוונטיים.

יורי שטרן: שר התחבורה, שהוא השר שמייצג אותי, או שר התיירות יכולים לסייע בהובלות ובסיורים אבל לא במתן ההטבות שאמורות להינתן לפי החלטת הממשלה.

יצחק הרצוג: צריכים פשוט לקבוע שמאריכים את ההחלטות בשלושה חודשים, זה הכל.

אלי אפללו: ומי אמר שזה יסתיים בעוד 3 חודשים?

יצחק הרצוג: עד גמר העתירה.

יורי שטרן: זה בכלל לא שייך, חבר הכנסת אפללו.

יורי שטרן: חלק מאיתנו היה בסרט הזה כל-כך הרבה פעמים שכאשר אני שומע את האמירה הזאת מייד אני רוצה לפוצץ את העניין.

יורי שטרן: אני מבקש שאתם תהוו שדולה בעניין הזה מול שר האוצר, מול שר הביטחון ומול שר הפנים – שזה כבר מפלגה אחרת.

יורי שטרן: אבל בואו נשמע את הדיווח של מינהל האוכלוסין, מה באמת קורה.

ואסל טאהא: אני מציע שהממשלה תבוא במגע עם האומות המאוחדות ותחזיר אותם למקום ממנו באו.

ואסל טאהא: אני חושב שיש להם מדינה.

יורי שטרן: אדוני, אתה לא מכיר את המאטריה הזאת כנראה.

יורי שטרן: הם רוצים לחזור לבתיהם.

ואסל טאהא: אני מביע את דעתי.

ואסל טאהא: אני חושב שבלבנון יש בתי-משפט, והם יעמדו לדין.

ואסל טאהא: אם הם חפים מפשע – ישוחררו, ואם לא – ייאסרו לשנה-שנתיים.

ואסל טאהא: כך קרה כבר עם לבנונים רבים והם שוחררו.

יצחק עקיבא: ורבים מאוד מתו.

שלמה חסון: 12 אנשים מתו בכלא.

שלמה חסון: איך אתה יכול לדבר כך?

איוב קרא: אם לבנון היתה מדינת ישראל הייתי מקבל את ההצעה שלך.

יורי שטרן: עם כל הציניות שמקובלת בכנסת אני חייב להגיד, זאת הצעה אכזרית, לא מתקבלת על הדעת.

יורי שטרן: למדינת ישראל אסור להסגיר במו ידיה את האנשים שנלחמו בעדה כדי שיעמדו לדין בלבנון.

אלי אפללו: מה אתה מצפה ממנו שיציע אם לא הצעה פופוליסטית כזאת.

ואסל טאהא: היא לא פופוליסטית כלל אלא היא הגיונית.

יצחק הרצוג: נסראללה יהיה התובע?

ואסל טאהא: אנחנו עדים למקרים שאנשים שוחררו, ואנשים שידיהם מגואלות בדם נכנסו.

ואסל טאהא: גם את הטרור המאורגן צריך לתבוע בבית-המשפט הבין-לאומי בבלגיה.

יורי שטרן: אנחנו מבקשים ממנהל מינהל האוכלוסין, מר הרצל גדז', שידווח לנו על הטיפול באנשי צד"ל.

יורי שטרן: כמה מהם ביקשו אזרחות וכמה קיבלו?

יורי שטרן: כמה מהם ביקשו תושבות קבע וכמה קיבלו?

יורי שטרן: מה מעמדם של האזרחים שנספחו אל אנשי צד"ל בלית ברירה?

אלי לנדאו: עוד הערה אחת.

אלי לנדאו: אנחנו ביקשנו מכל משרדי הממשלה לצרף אותם לעבודה.

אלי לנדאו: כ-30 משפחות צד"ל מצאו עבודה בחברת החשמל אך כמובן לא קיבלנו תגובה מאף מוסד ממשלתי נוסף.

אלי לנדאו: מר הרצל גדז', כדאי לדעת שהגשנו בקשה, וגם היתה המלצה כזו, שחלקם יקבלו אישורים להחזקת נשק.

אלי לנדאו: אם זה יאושר אפשר יהיה להעסיק פלוגה שלמה של נושאי נשק לאורך הקווים.

אלי לנדאו: אני לא רוצה להיכנס לפירוט.

אלי לנדאו: השאלה האם קצינים שלחמו איתנו, כפי שאמר אל"מ במילואים חבר-הכנסת והבה, יוכלו לקבל אישורי החזקת נשק.

אלי לנדאו: הם יכולים להמשיך לשרת אותנו.

אלי לנדאו: עם כל הכבוד, מי שנשא נשק לא ילך לקטוף תפוחים מחר בבוקר.

אלי לנדאו: זה אצלכם בידיים.

יורי שטרן: האם תושב שאינו אזרח לפי החוק הקיים זכאי לשאת נשק?

הרצל גדז': לגבי רישיון נשק אני אתייחס בסוף, למרות שזה לא התחום שלי.

הרצל גדז': יש לכך תשובה.

הרצל גדז': לא צריכה להיות כל בעיה, זה נפתר כבר מזמן.

הרצל גדז': אוכלוסיית צד"ל מטופלת על-ידינו למעלה משלוש שנים.

הרצל גדז': יש שתי סוגיות שעל סדר היום: נושא הסטטוס שלהם, המעמד; וכל ההשתלבות בחברה והמענה הכלכלי.

הרצל גדז': אני לא אענה על כל מה שקשור להשתלבות בחברה ולמענה הכלכלי.

הרצל גדז': אני אדבר על הטיפול בסטטוס שלהם, הטיפול במעמד.

הרצל גדז': כל מי שהגיע והוכר על-ידי גורמי המינהלת קיבל מעמד א5 – תושב ארעי.

הרצל גדז': בספטמבר 2001 נתקבלה החלטת ממשלה לגבי המשך שדרוג הסטטוס של אותה אוכלוסיה, שמי שיבקש מעמד יקבל תושבות קבע, ובמקרים מיוחדים נוכל לאפשר אזרחות לפי ועדה מיוחדת.

הרצל גדז': אני מזכיר לכולם שכל שינוי סטטוס, מתושב ארעי לתושב קבע או לאזרחות, מתבצע על-פי נוהל, שמעבירים את כל השמות לגורמים הרלוונטיים, במקרה הזה גורמי הביטחון הרלוונטיים, ובהתאם להמלצות שלהם אנחנו פועלים.

הרצל גדז': אנחנו לא פועלים בחלל ריק וזה לא נשאר ברמת פקידות כזאת או אחרת.

הרצל גדז': מתוך אלה שקיבלו מעמד א5 בזמנו, יש לי מעקב רק מ-17.12.2001, 747 איש חזרו ללבנון.

הרצל גדז': בעצם הסטטוס הזה שניתן להם איפשר להם לחזור ללבנון.

הרצל גדז': הם עזבו ביוזמתם, אף אחד לא דחף אותם בכוח במעברים.

הרצל גדז': זה זכות לגיטימית שצריך לאפשר לאדם לבחור את מקום מחייתו.

הרצל גדז': זה נקודה שחשוב לציין פה, ש-747 עזבו מרצונם, כמובן בתמיכה כזאת או אחרת של המינהלת.

איוב קרא: מתוך כמה?

קריאה: מתוך 6,700.

הרצל גדז': אני מדבר על 747 שהיה להם מעמד א5, אני לא מדבר על האחרים.

יצחק הרצוג: וחלק גם יצאו לחוץ-לארץ.

הרצל גדז': אם 747 האנשים האלה היו מקבלים ביום הראשון לבואם מעמד של תושב קבע או אזרח אז יכול להיות שהם היו נמצאים בסיטואציה שהם היו רוצים לחזור ללבנון ולא היתה להם אופציה כזאת.

הרצל גדז': אני לא מביע דיעה אישית אבל אני מציג את העובדות, כגורם מקצועי.

יורי שטרן: אבל ההחלטה נותרת בידם, נכון?

הרצל גדז': הם שמקבלים את ההחלטה.

שלמה חסון: אבל זה לא אוכלוסייה שביקשה תעודת זהות וחזרה.

הרצל גדז': בספטמבר 2001 – ובזמנו כבוד חבר הכנסת יורי שטרן היה שותף לעניין – הוצאנו נוהל מסודר ואיפשרנו לכל אוכלוסיית צד"ל להגיש בקשות בלשכות כדי לקבל מעמד של תושבות קבע, ובמקרים מיוחדים גם אזרחות.

הרצל גדז': נכון ל-24 במרס 105 אנשים הגישו בקשות לתושבות קבע.

הרצל גדז': 95 איש אושרו, חלקם כבר קיבלו והיתר מקבלים, זה תלוי בזמינות שלהם לבוא ללשכה ולקבל.

הרצל גדז': אני לא בטוח שכל מי שביקש רוצה לבוא לקבל, ואני לא בטוח שכל מי שרוצה לבקש בא לבקש.

הרצל גדז': 10 לא קיבלו – 4 מהם בינתיים חזרו ללבנון, ועוד 6 לא אושרו, ואני לא אפרט כאן את הסיבות.

הרצל גדז': לגבי מתן מעמד אזרחות – אין כרגע על סדר היום פנייה לגבי אזרחות.

הרצל גדז': ברשותך, יושב-ראש הוועדה, אני אעביר לך בסיום דבריי מסמך שאני רוצה שתקרא, ואני לא יכול לדבר עליו בפומבי כי יש כאן תקשורת, שתבין למה אני מתכוון בנושא האזרחות.

הרצל גדז': אנחנו מטפלים בנושא הזה על-פי נוהל מסודר.

הרצל גדז': כל מי שמגיש בקשה, מטופל.

הרצל גדז': אני חושב שזה מוכח פה מעל לכל ספק בכך ש-105 אנשים הגישו בקשה ומתוכם 95 קיבלו תשובות חיוביות, וחלקם גם בא וקיבל את התושבות.

הרצל גדז': חלקם לא בא ואנחנו מדרבנים אותם לבוא ולקבל את זה.

איוב קרא: 105 – זה כולל גם ילדים?

הרצל גדז': זה 105 נפשות.

הרצל גדז': יש לי פה רשימות שמיות מעודכנות לאתמול, שם-שם, אחד-אחד, מי הגיש בקשה, מי זומן ומי לא הגיע.

הרצל גדז': כל מי שבא והגיש בקשה, הבקשה שלו מגיעה אלינו ואנחנו מעבירים אותה לגורמי המשטרה והשב"כ לבדוק את הסטטוס שלהם והאם התפתח משהו בתקופה האחרונה, ומקבלים תשובות.

הרצל גדז': זה נכון לגבי כל מי שמבקש לשנות סטטוס במדינת ישראל, זה לא דבר שהוא חריג לאוכלוסיית צד"ל.

הרצל גדז': חלק מהתשובות מגיעות אחרי שבועיים, חלק אחרי חודש אבל זה מגיע בפרק זמן של עד 3 חודשים.

הרצל גדז': אם מתוך 105 בקשות 95 אושרו, ומתוך ה-10 שלא קיבלו זה 4 שעזבו ו-6 שסורבו מסיבות כאלה ואחרות, אני חושב שבסך הכל מי שביקש טיפול מסודר לא נשאר באוויר.

הרצל גדז': לכן אני מצר על דברים שנאמרו, כאילו מזניחים אותם בכוונה.

יורי שטרן: בכל התקופה הזאת אף אחד מהם לא ביקש אזרחות?

הרצל גדז': לא.

יצחק הרצוג: הבעיה היא המצב הסוציאלי ולא האזרחות.

הרצל גדז': אני הייתי שותף למספר דיונים, גם עם מר יוסי פלד.

הרצל גדז': אני אומר לכם, וזה לא בתחום המקצועי שלי, שהבעיה שלהם היא ההשתלבות מבחינה כלכלית-חברתית, שכר הדירה, בית-ספר לילדים, וצמצמו להם את הקצבה החודשית מ-X ל-1,000 ומשהו שקל.

הרצל גדז': הם נתקלים בקשיים בכל הדברים האלה שקשורים להשתלבות בחברה.

אלי אפללו: והאפשרות להשתלב בכוחות הביטחון, שזה דבר שנמנע מהם והם רוצים בו.

הרצל גדז': אני רוצה להעלות עוד נושא, ואני חושב שהוועדה צריכה להתייחס אליו בהמשך.

הרצל גדז': פרט לזכאים שהגיעו, שיש גוף שלם שמטפל בהם, וזה מכובד ומבורך, וכולנו יודעים מי האנשים האלה, עליכם להבין שהגיעו לפה עוד כ-1,200 אנשים שאף אחד, בלי יוצא מן הכלל, אף שר, אף חבר כנסת, אף ממסד לא מקבל עליהם אחריות.

הרצל גדז': זה דווקא אוכלוסיה שאין לה את הזיכוי הבטחוני.

הרצל גדז': זה אוכלוסיה של אנשים שחלקם עבדו פה כפועלים ונתקעו, וחלקם ברחו מרוב פחד ונשארו פה.

הרצל גדז': אלה 1,200 איש שנמצאים כרגע בסטטוס ב1.

איוב קרא: כולם נשארו פה?

יורי שטרן: היו כ-2,000 ומהם נשארו 1,200.

הרצל גדז': 1,200 איש נמצאים פה והמצב שלהם מסובך יותר.

הרצל גדז': אחרי 3 שנים שהם במעמד ב1 הם לא יכולים להמשיך לקבל סטטוס ב1 כי לפי החוק מי שהוא זר בישראל יכול לקבל אשרת שהייה ל-27 חודשים, ומעבר ל-27 חודשים אני לא יכול להאריך לו אלא אם אני הופך אותו לסטטוס תושב.

יצחק הרצוג: אבל למה לא תאמץ את הנוהל שאימצת לגבי אנשי צד"ל?

יצחק הרצוג: תלך לשר שלך והוא יקבל החלטה.

יצחק הרצוג: זה בסמכות שר הפנים.

יורי שטרן: אבל זה לא בסמכותו של מר הרצל גדז'.

יצחק הרצוג: הוא ימליץ לשר.

הרצל גדז': סמכויות יש לכולם אבל כשלוקחים סמכות צריך להסתכל גם על ההיבט הרחב של המדינה.

הרצל גדז': מה זה סמכות?

הרצל גדז': אתה מציע עכשיו לקחת 1,200 איש משום מקום לשום מקום ולהפוך אותם מסטטוס ב1 לתושבים?

הרצל גדז': אין להם גם זיכוי בטחוני.

יצחק הרצוג: מה הפתרון שאתה מציע?

הרצל גדז': אני לא מציע פתרון.

הרצל גדז': אני מציג את זה כבעיה.

הרצל גדז': אני מדי שנה מתריע במכתבים לכל הצמרת המדינית שיש פה בעיה שהיא בעיה הומנית, מצד אחד, אבל אני גם מזהה פה בעיה בטחונית, מצד שני.

הרצל גדז': יש פה אוכלוסיה שאף אחד לא יודע מי היא, חוץ ממני.

הרצל גדז': אף אחד לא יודע מי הם האנשים ומה הם עושים פה ואיזה קשר יש להם לשם, אם בכלל.

הרצל גדז': יכול להיות שכולם בסדר.

איוב קרא: אולי הם עזבו את הארץ?

הרצל גדז': אני אומר לך ש-1,200 אנשים נמצאים בארץ.

יצחק הרצוג: המינהלת לא מטפלת בהם?

הרצל גדז': אף אחד לא מטפל בהם.

יורי שטרן: לא נתנו למינהלת מנדט לטפל בהם.

הרצל גדז': אני חושב שפה יש בעיה גם הומניטרית וגם בטחונית.

יצחק הרצוג: עם הכושים העבריים הטיפול לקח שנים.

הרצל גדז': הנושא של הכושים העבריים טופל, דרך אגב.

יורי שטרן: המעמד של האנשים האלה הוסדר בהתחלה לשנתיים.

הרצל גדז': בהתחלה הוא הוסדר לשנה, ואחרי זה היתה תקופה בין ממשלות ואז קיבלתי החלטה להאריך לשנה נוספת ועדכנתי.

הרצל גדז': עכשיו עברה עוד שנה והארכתי להם בעוד שנה.

יורי שטרן: זה אומר שהם כל פעם מתייצבים ומאריכים את זה?

הרצל גדז': זה אומר שבאפריל 2003 אני מבחינה חוקית לא יכול להאריך להם פעם נוספת.

יורי שטרן: עד כה הם באו להאריך ולא נתקלו בקשיים?

יורי שטרן: האישור שלהם כולל גם רשיון עבודה?

הרצל גדז': סטטוס ב1 זה אישור עבודה.

הרצל גדז': אני מציג את זה כסוגייה שאני מציע שמישהו יחשוב עליה.

הרצל גדז': אני מדבר גם על הבעיה הבטחונית, בין היתר.

הרצל גדז': אף אחד לא יודע מי הם.

הרצל גדז': לסיכום הנושא הזה, לגבי האנשים המוכרים, כל מי שהגיש בקשה – טופל; מי שיגיש – יטופל.

הרצל גדז': אני ממליץ להגיד להם, לדרבן אותם, דווקא בתקופה הזאת כשאין הרבה לחץ בלשכות אם יש אנשים שרוצים שיבואו ויגישו בקשה כדי שנטפל בהם בלוח זמנים הרבה יותר קצר.

הרצל גדז': לגבי רשיון נשק: צריך להבין שני דברים.

הרצל גדז': אם אתה מדבר על החזקת נשק במסגרת שירות ביטחון – זה לא ברמה שלי ואני מציע שתפנה בנושא הזה לגורמים האחרים.

הרצל גדז': אם זה לצרכי אבטחה במסגרת חברות אבטחה – כל האנשים שאושרו וכל מי שיש לו תושבות קבע יכול לקבל במסגרת חברת אבטחה שהוא עובד בה רשיון נשק לאקדח, אין שום בעיה.

הרצל גדז': אני מדבר על אקדחים ולא על 16M ודברים כאלה.

אלי לנדאו: תושב ארעי לא יכול לקבל?

הרצל גדז': תושב ארעי אחרי 3 שנים יכול לקבל רשיון לשאת אקדח במסגרת חברת אבטחה מסודרת.

אלי לנדאו: אבל רק אקדח.

אלי לנדאו: כלומר בשמירה על קו 400 אין לי כלי נשק אחר שאני יכול לתת להם?

הרצל גדז': אם לחברת האבטחה הזאת יש אישור, במסגרת החברה הוא יוכל לקבל את ההיתר.

יורי שטרן: תודה.

יורי שטרן: אני מבקש ממר שלמה חסון, יושב-ראש מינהלת צד"ל להוסיף, אם ירצה, בסוגיית המעמד ואחר-כך אבקש מהגופים ההתנדבותיים, אלה שנמצאים במגע עם אנשי צד"ל, לומר את דבריהם.

יורי שטרן: אני רוצה לשמוע האם יש לכם הערות או תלונות בקטע הזה של אזרחות-תושבות.

שלמה חסון: כמו שנאמר פה ב-1 באפריל לא יהיה להם שכר דירה, לאף אחת מ-530 המשפחות.

שלמה חסון: עשו עוול בכך ש-200 משפחות ששייכות למשרד הביטחון מקבלות שכר דירה מלא ואילו 530 משפחות ששייכות למשרד לקליטת עלייה לא יקבלו שכר דירה.

שלמה חסון: מה הן יקבלו החל מ-1.4?

שלמה חסון: סיוע שבין 250-500 שקל, שזה בין 15%-20% משכר דירה.

שלמה חסון: הם לא יקבלו דמי קיום כי לחלק גדול מהם יש רכב ועל-פי חוק ביטוח לאומי הם לא מקיימים את התנאי לדמי קיום.

שלמה חסון: החל מ-1.4 לא יהיה להם איך לחיות ואיך להתפרנס.

שלמה חסון: זה המצב, למעשה מאות משפחות מושלכות לרחוב.

שלמה חסון: לא נראית לי ההחלטה שהתקבלה, שעד הבג"ץ לא מטפלים בהם.

שלמה חסון: לא יכול להיות שיגידו להם: אם הגשתם עתירה לבג"ץ, תהיו מושלכים לרחוב.

שלמה חסון: העמדה הזאת לא מקובלת עלי ולא נראית לי.

שלמה חסון: אני חושב שצריך לשקול את הסוגייה הזאת שוב.

שלמה חסון: אני חוזר, החל מ-1 באפריל למאות משפחות לא יהיה כסף לשלם שכר דירה כי הן לא יקבלו השתתפות בשכר דירה.

שלמה חסון: הן יקבלו בין 250-500 שקל ממשרד הבינוי והשיכון, כאשר 200 משפחות ששייכות לשיקום במשרד הביטחון יקבלו שכר דירה מלא.

שלמה חסון: יש פה איפה ואיפה, וזה לא מקובל.

שלמה חסון: אני חושב שכדאי שהמדינה תאמץ עמדה אחרת.

שלמה חסון: אם המצב ישאר כפי שהוא עכשיו, הצדדים יגיעו לבג"ץ ב-13.4 ואז ישאלו למה 200 משפחות מקבלות שכר דירה ואלה לא, למה אין להם דמי קיום.

שלמה חסון: עד מועד העתירה בבג"ץ אני חושב שכדאי לתת לכל זה פתרון.

יורי שטרן: רק שלא יחליטו שמורידים גם לאלה.

שלמה חסון: אני לא יודע.

שלמה חסון: אני אומר לך מה דעתי ומה תמונת המצב העכשווית.

אלי לנדאו: אנשי צד"ל לא נמצאים פה כעת.

אלי לנדאו: זה מראה לך בדיוק איך אנחנו מתייחסים אליהם.

קריאה: דרך אגב, גם בפעם הקודמת כשהיה כאן דיון הם נשארו בחוץ והגיעו אחרי שעה.

יפה שפירא: הם אמרו שהם נמצאים בדרך.

שלמה חסון: הם לא הגיעו בגלל שהם ממתינים להחלטת בג"ץ.

שלמה חסון: אתמול היינו בדיון בוועדת העלייה, הקליטה והתפוצות אך עורכי-הדין המליצו להם לא להגיע לשם.

שלמה חסון: אם הם אומרים לכם שהם בדרך – זה הלבנונים.

שלמה חסון: הם לא יגידו לכם לא, הם יגידו לכם שהם בדרך.

שלמה חסון: לגבי נכי צד"ל: אמנם הם קיבלו מעמד מסוים של נכי צה"ל אבל יש להם בעיה שהם היום למעשה נתונים בין משרד הביטחון לבין המשרד לקליטת עלייה.

שלמה חסון: יש טיפול מסוים של משרד הביטחון, ובאמת אגף השיקום עושה עבודה מצוינת בעניין הזה אבל הנכים הכי קשים, נכים של 100%, כיוון שהם שייכים למשרד לקליטת עלייה הביטוח הלאומי לא מאפשר לנו לתת להם דמי קיום, וזה בניגוד למשרד הביטחון שנותן גם דמי קיום.

שלמה חסון: לנכים האלה יש שתי בעיות: א) אין להם דמי קיום; ב) שכר דירה – משרד הביטחון משלם סכומים יפים מאוד, אבל גם נכים של 100% מקבלים פחות מ-200 המשפחות שנמצאות בטיפול משרד הביטחון ומקבלות שכר דירה מלא.

שלמה חסון: מענישים את הנכים פעמיים, גם על זה שהם נכים 100%, וגם הם נופלים בין הכיסאות, בין משרד הביטחון למשרד לקליטת עלייה.

יורי שטרן: אנחנו נחזור לנקודה הזאת.

יורי שטרן: תמשיך ואחר-כך תפרט ותבהיר לנו יותר.

שלמה חסון: ההצעה של מר יוסי פלד, שגיבשנו אותה בצוות של אנשי מקצוע: מר סמי מגידו מהיק"ל, אנוכי ומר יוסי פלד, היא לדעתי הצעה הוגנת מאוד ומרחיקת לכת.

שלמה חסון: אני חושב שיש לקבל את ההמלצות הללו כי הן יתנו פתרון.

שלמה חסון: במקביל ניתן להמשיך את הבג"ץ, למי שחושב שצריך להמשיך את העתירה לבג"ץ.

יורי שטרן: מבחינת הדרישות של אנשי צד"ל, אם היתה מתקבלת ההחלטה שהמלצתם עליה זה היה פחות או יותר פותר את הבעיות?

שלמה חסון: בהתחלה הגיעו אל מר יוסי פלד שלושה מכתבים.

שלמה חסון: אנשי צד"ל דחו על הסף את ההצעה.

שלמה חסון: אחרי זה הם קיבלו את ההצעה אך הוסיפו לה חמישה תנאים כובלים, ואחרי שאמרנו להם שזה לא ילך הם אמרו שהם מקבלים את ההצעה אך יש להם שאלות, אפילו לא התניות.

אלי אפללו: אבל היועצים המשפטיים שלהם שינו את דעתם.

אלי אפללו: לדעתי אינטרסים כלכליים של יועצים משפטיים עיכבו הגעה להסכמות.

שלמה חסון: גם אם הם לא יקבלו את ההצעה, המינימום הוא להמשיך את הסיוע המוגבל שניתן עד סוף חודש מרס, להמשיך אותו עד הבג"ץ, כמו שהוצע פה.

שלמה חסון: הממשלה לא יכולה להגיד: נזרוק אתכם לרחוב עד הכרעת בג"ץ.

יורי שטרן: אחרי שהסתיימה תקופת הזכאות לסל קליטה והורידו את הסיוע, איך אנשים הסתדרו?

שלמה חסון: חלק מהם הסתדרו כי הם עובדים.

שלמה חסון: היום כ-200 מאנשי צד"ל עובדים.

שלמה חסון: אנחנו במשרד לקליטת עלייה מימנו עד סוף חודש מרס את רוב העבודה.

שלמה חסון: עכשיו אין לנו תקציבים, לא לתעסוקה ולא לשום דבר.

שלמה חסון: נגמר התקציב בכל המכלול, למרות שמנכ"ל משרד ראש הממשלה הבטיח שתהיה להם תעסוקה ואמר "יהיה בסדר".

אלי אפללו: כעת המצב הוא קטסטרופלי.

אלי אפללו: בימים האלה פשוט לא יהיה להם מה לאכול.

יורי שטרן: האם יש לך הערות לגבי משרד הפנים?

שלמה חסון: יש לי הרבה הערות.

שלמה חסון: בניגוד למה שהוצג פה כאילו הכל כל-כך טוב ויפה, קודם כל אנשים רבים פנו אלי ואמרו שהם הגישו בקשה לאזרחות אך אף אחד מהם לא קיבל אזרחות.

יחזקאל לביא: יש לך נתונים?

יחזקאל לביא: יש לך את השמות שלהם?

אלי אפללו: כמו שאמרת על הלבנונים, הם אומרים שהם בדרך אבל הם לא בדרך.

אלי אפללו: אותו דבר אולי קרה בעניין הגשת בקשות אזרחות.

שלמה חסון: אתמול הייתי בדיון בוועדת העלייה, הקליטה והתפוצות ולשם הוזמנו 3 נכים מבין אנשי צד"ל.

שלמה חסון: שלושתם הגישו בקשה לאזרחות כבר לפני שנה לפחות אך אף אחד מהם לא קיבל אזרחות.

יצחק הרצוג: ניקח מקרה אחד כ-test case.

שלמה חסון: אני חושב שמשרד הפנים מוביל בראש מידרג האטימות.

שלמה חסון: אני רוצה להסביר את האמירה הזאת.

שלמה חסון: אני אתן דוגמה.

שלמה חסון: יש 5 משפחות שיצאו לחוץ-לארץ אך אב המשפחה נשאר בארץ.

שלמה חסון: בעקבות זה הוא איבד את הזכאות שלו ופתאום הפך להיות לפליט, איבד גם את ה-א5.

שלמה חסון: אנחנו מסבירים לרשויות שרק המשפחה עזבה את הארץ אך הוא נשאר.

שלמה חסון: הוא לא יכול ללכת לחתום בלשכת התעסוקה, הוא לא יכול ללכת לביטוח הלאומי.

שלמה חסון: משרד הפנים מינה אדם, מר עובדיה בנינו מעפולה, שאמור לטפל בצד"ל.

שלמה חסון: אני כראש מינהלת כבר שנה מנסה להיפגש עימו אך עוד לא הצלחתי.

יצחק הרצוג: תגיש עתירה על פגיעה בחוק-יסוד: כבוד האדם וחירותו.

יצחק הרצוג: תלכו לעתירה אחת, test case אמיתי.

יורי שטרן: אתה מציע שמר שלמה חסון כיושב-ראש מינהלת ממשלתית יגיש עתירה?

יצחק הרצוג: כן, אם זה המצב.

יצחק הרצוג: הסיפור הזה פשוט מקומם.

שלמה חסון: רבותי, אני אומר לכם, יש כאן הרבה דברים.

שלמה חסון: לפחות לגבי משרד הפנים – זה פשוט בְּלוֹק.

שלמה חסון: אני לא מצליח לתקשר עם אף אחד.

שלמה חסון: הם מינו נציג, מר עובדיה בנינו, אבל אנחנו לא מצליחים לקבל תשובה.

שלמה חסון: הוא ביקש מאיתנו לשלוח לו פקס והבטיח שנקבל תשובה אך לא קיבלנו תשובות.

שלמה חסון: אנחנו יושבים בוועדת הפנים ואיכות הסביבה של הכנסת.

שלמה חסון: נציג משרד הפנים אומר לכם שאין כל בעיה בכל הנוגע למשרד הפנים אלא שהבעיה היא בכלכלה ובדיור.

שלמה חסון: אני אומר לכם, יש בעיות חמורות ביותר עם משרד הפנים.

שלמה חסון: אני לא מצליח לתקשר איתם.

יורי שטרן: מר הרצל גדז', אומר מר שלמה חסון, שנמצא במגע עם אנשי צד"ל, שיש ביניהם אנשים שכן ביקשו אזרחות ולא קיבלו.

שלמה חסון: דרך אגב, משרד הפנים טוען שיש 95 שאישרו להם מעמד של תושב קבע, והוא מדרבן אותם לפנות ולהגיש בקשות.

שלמה חסון: אז קודם כל, מן הראוי שאנחנו כמינהלת נקבל את הרשימה הזאת ונעזור למשרד הפנים לדרבן את האנשים.

שלמה חסון: אנחנו רוצים לברר ולהבין למה הם לא מקבלים.

הרצל גדז': הם פונים כאנשים פרטיים.

הרצל גדז': הם לא פונים כחלק מהמינהלת.

איוב קרא: יכול להיות שהם לא תחת אחריות המינהלת אלא הם תחת אחריות משרד הביטחון.

שלמה חסון: אני לא מדבר על משרד הביטחון.

שלמה חסון: למעלה משני-שלישים מהם נמצאים תחת המינהלת.

שלמה חסון: לא יכול להיות שכל ה-95 הם אנשים שנמצאים בטיפול משרד הביטחון.

אלי אפללו: אבל הוא לא יודע להבחין ביניהם.

שלמה חסון: אתם אומרים שבמשרד הפנים הכל בסדר?

שלמה חסון: אני לא מצליח לתקשר עם אנשי משרד הפנים.

יצחק הרצוג: מר הרצל גדז', לא יכול להיות שהמינהלת לא תקבל מענה.

יצחק הרצוג: אני מציע שתמנה קצין קישור במינהלת ותבדוק את הדברים.

אלי אפללו: בואו נראה איך פותרים את הבעיה.

אלי אפללו: (נציגים מצד"ל נכנסו לישיבה)

אלי לנדאו: אני מבקש מכל אלה שהעירו קודם מה שהעירו על הצד"לניקים שיבלעו את הלשון.

אלי לנדאו: עצרו אותם בדרך.

אלי לנדאו: כולם משחקים כאילו הם מומחים.

יורי שטרן: מר חסון, אנחנו נעביר לשר הפנים החדש את הדברים שלך, גם לגבי איש הקשר שמונה על-ידי משרד הפנים.

אלי אפללו: אין איש קשר.

אלי אפללו: אנחנו מבקשים שיהיה איש קשר בין משרד הפנים לבין המינהלת.

אלי אפללו: מר עובדיה בנינו הוא לא איש הקשר.

אלי אפללו: הוא מנהל לשכת משרד הפנים בעפולה.

יורי שטרן: אבל התפקיד הזה הוטל עליו.

שלמה חסון: משרד הפנים הטיל עליו לטפל בנושא צד"ל.

שלמה חסון: אני אישית דיברתי איתו מספר פעמים וניסיתי להיפגש איתו.

שלמה חסון: שלחתי לו מכתבים אך הוא לא ענה על אף אחד מהם.

שלמה חסון: אין לי שום כוונה להשמיץ פה את משרד הפנים.

שלמה חסון: כמו שאני משבח את אגף השיקום במשרד הביטחון כך אני אומר לכם, ועדת הפנים ואיכות הסביבה ומשרד הפנים, שהנושא הזה כעת לא מטופל.

שלמה חסון: אני מקווה שיתמנה איש קשר.

יורי שטרן: דבר אחד מיידי שאנחנו נבקש משר הפנים החדש הוא למנות אדם שיהיה מופקד על נושא צד"ל, כמו שיש במשרד החינוך אדם שמופקד על צד"ל ואתם בקשר איתו.

שלמה חסון: עובדה שמשרד החינוך מטפל, ואגף השיקום במשרד הביטחון מטפל, ואין לי שום טענות.

שלמה חסון: אני מקווה שבמשרד הפנים הטיפול ישתפר.

יורי שטרן: דבר שני, האם מותר לך לשלוח לנו את רשימת אנשי צד"ל שאכן פנו למשרד הפנים בבקשות כאלה או אחרות?

יורי שטרן: אנחנו כוועדה מבקשים לקבל פירוט ונבדוק שמית מה קרה בכל אחת מהבקשות.

שלמה חסון: זה יותר פשוט.

שלמה חסון: הרי זה לא מגיע אלי, זה מגיע למשרד הפנים.

שלמה חסון: גם אלה שקיבלו אישורים, על-פי דבריו של מר גדז', אני רוצה שתהיה לי תמונת מצב, כמו שמכל משרד אחר אני מקבל תמונת מצב.

יורי שטרן: אני לא מבקש רשימה כוללת אבל אם אתה יודע על שניים-שלושה שלא קיבלו תשובות, אני רוצה שזה יהיה case study.

יורי שטרן: אנחנו רוצים לבדוק מקרים ספציפיים.

אלי לנדאו: אני מציע שנשמע את אנשי צד"ל.

חוי אשכנזי: אנשי צד"ל רבים שפונים אלינו טוענים שאין להם 600 שקל כדי לשלם עבור האגרה להגשת הבקשה.

חוי אשכנזי: הגשת הבקשה למשרד הפנים, לאזרחות או לתושבות קבע, עולה כסף.

יחזקאל לביא: אין מכניזם של פטור מאגרות במשרד הפנים.

יורי שטרן: אם זאת היא הבעיה אני מניח שאפשר יהיה לפתור אותה.

הרצל גדז': את מי שאלת?

הרצל גדז': גברת אשכנזי, האם פניתם אי-פעם למישהו בכתב בנושא הזה?

שלמה חסון: אין עם מי לדבר.

שלמה חסון: אמרתם לנו שהכתובת זה מר עובדיה בנינו אבל הוא לא מגיב לשום פנייה.

שלמה חסון: אני אומר לך שזה תמונת המצב.

יורי שטרן: אני מבקש מכם כמינהלת, אם אתם איתרתם את הבעיה הזאת תכתבו מכתב לשר הפנים, עם העתק אליי, ותציינו שמות של כמה אנשים שנוצרה אצלם בעיה.

שלמה חסון: לגבי הצעת החוק של חבר הכנסת הרצוג: ראינו אותה רק עכשיו, עוד לא הספקנו לקרוא אותה.

שלמה חסון: על פניו יש שם דברים שמאוד-מאוד קשה לקבל אותם, דברים רציניים.

שלמה חסון: אני חושב שלא כדאי לתת מייד תמיכה להצעת חוק כזאת.

אלי אפללו: אני מסכים איתך.

אלי אפללו: אמרתי לחבר הכנסת הרצוג שיש לנו כמה הערות, אבל הבסיס העקרוני הוא ההצעה לחוקק את הנושא הזה כדי לפתור את הבעיה ולעגן את מעמדם באופן כללי.

אלי אפללו: בהמשך כל אחד מאיתנו יעיר את ההערות שלו.

שלמה חסון: לגבי הצעת החוק של חבר הכנסת הרצוג, אנחנו לא הספקנו ללמוד אותה.

יצחק הרצוג: תגישו לי מסמך.

יחזקאל לביא: אני רוצה להעיר שתי הערות.

יחזקאל לביא: אחת מהן היא הערה משפטית, אם יורשה לי.

יחזקאל לביא: על-פי הנחיית היועץ המשפטי לממשלה לא יתכן שמשרד ממשלתי אחד יתקוף משרד ממשלתי אחר בפני ועדת כנסת אלא אם כן הוא אכן פנה לקודקוד של אותו משרד.

אלי לנדאו: אלא אם כן הוועדה היא שלומיאלית.

יצחק הרצוג: מר יחזקאל לביא, אתה תבדוק עם האיש שלכם מעפולה מדוע הוא לא משיב לפניות?

יחזקאל לביא: אם אכן היתה בעיה, מדוע לא פניתם ישירות למר הרצל גדז' ואמרתם לו שיש לכם בעיה כזאת?

יחזקאל לביא: האם מישהו מכם פנה למר הרצל גדז' והפנה את תשומת ליבו לעניין?

יחזקאל לביא: אתם מעלים את זה על השולחן כשהמערכת למעלה לא יודעת על הבעיה?

שלמה חסון: כל פעם אנחנו מעלים אותן טענות, והמערכת למעלה כל פעם נותנת אותן תשובות, שהכל בסדר וכולם מקבלים תעודות זהות.

שלמה חסון: פה אנחנו מלבנים את הדברים.

יחזקאל לביא: אני לא אומר שאני צריך לנקות מישהו ממה שהוא עשה.

יחזקאל לביא: אני לא אומר שאין מצב כזה, שאין פקידים שלא עושים את מה שמוטל עליהם.

שלמה חסון: אני מציע לשאול את אנשי צד"ל אם הם ביקשו תעודות זהות, אם הם ביקשו אזרחות ומה ענו להם.

יצחק הרצוג: מר הרצל גדז' לא אשם, כי לא הודיעו לו, אבל יש אצלכם אנשים שלא עושים את עבודתם.

אלי אפללו: רבותי, אנחנו מתעסקים בטפל ולא בעיקר.

אלי אפללו: צריך להתעסק בפתרון.

יחזקאל לביא: אשר על כן, למען הסדר הטוב אני מציע שאנשי המינהלת יפעלו יחד עם מר הרצל גדז'.

יחזקאל לביא: אם רוצים התערבות של לשכת השר, אם רוצים התערבות שלי – אני אתערב, ונסגור את העניינים.

יחזקאל לביא: נביא לידי פתרון.

יורי שטרן: אני אבקש התערבות של לשכת השר.

יורי שטרן: אני לא יודע מה אנשי המינהלת עשו ומה הם לא עשו מול משרד הפנים.

יורי שטרן: אני מקבל את הערתך.

יורי שטרן: אני לא יודע, אולי הם כן פנו.

יורי שטרן: אני מניח שהתלונות שאנחנו שומעים פה נשמעו גם במקומות אחרים.

יחזקאל לביא: אני לא שמעתי אותן, ואני הייתי יודע כי אני מכיר את המערכת.

יורי שטרן: אני מודה לאנשי המינהלת על שהם מעלים את זה בוועדה.

יורי שטרן: אני לא יודע מה כתבו בנושא הזה יועצים משפטיים.

יורי שטרן: אני חושב שאם זה לא ישמע בוועדה זה עוד פחות בסדר מאשר אם זה כן נשמע.

יורי שטרן: אנחנו מברכים את אנשי צד"ל.

יורי שטרן: הנושא שלנו הוא לא המצב הכללי, שאנחנו מכירים אותו ומנסים לשנותו, אלא ספציפית העניינים של אנשי צד"ל מול משרד הפנים.

יורי שטרן: איך אתם רואים את הטיפול הזה?

יורי שטרן: האם היו אנשים שביקשו תושבוּת ולא קיבלו כל תשובה תוך זמן סביר, או שקיבלו סירוב ואתם לא יודעים למה?

יורי שטרן: וכן, האם היו אנשים שביקשו אזרחות ומה קרה איתם?

אלי אפללו: אנחנו מדברים גם על הצעת פתרון, על הצעתו של חבר הכנסת הרצוג.

יורי שטרן: לא, זאת ועדת הפנים ואיכות הסביבה ולכן אנחנו מתמקדים בישיבה הזאת במעמד אנשי צד"ל במשרד הפנים.

יורי שטרן: זה לא הנושא היחיד שמטריד אותם אבל זה נושא הישיבה.

האשם נאזם: שלום לכולכם.

האשם נאזם: אני מתנצל על האיחור שלנו.

האשם נאזם: יצאנו בשעה 6 בבוקר מקריית-שמונה אבל היתה תנועה כבדה בכבישים.

האשם נאזם: אינני רוצה להרחיב כעת על מה שעשה צד"ל בשביל המדינה.

האשם נאזם: דיברנו על כך פעמים רבות וכולכם יודעים מה זה צד"ל.

האשם נאזם: אני רוצה לציין דבר שמכאיב לליבנו, שבתקופה האחרונה שמעתי חבר – ואני ממשיך לקרוא לו חבר – אומר שצד"ל לא עזר למדינה אלא שהם שירתו את עצמם.

האשם נאזם: אני מתבייש.

יורי שטרן: פה אתה לא תשמע את זה, אני מבטיח לך.

האשם נאזם: עד היום אנחנו מוכנים לתרום למדינה כי אנחנו מרגישים חלק מהמדינה.

האשם נאזם: דבר שני, אני מתבייש להגיד לכבודכם שלמעלה מ-200 משפחות חיות ברעב מזה 8 חודשים.

האשם נאזם: אף אחד ממקבלי ההחלטות לא שאל, אף אחד לא בא לבקר באוהל המחאה שהקמנו לפני 3 חודשים.

האשם נאזם: הם לא חשבו שיש תינוקות שנותנים להם לפעמים מים במקום חלב.

האשם נאזם: בנושא האזרחות: זאת הבקשה הראשונה שלנו.

האשם נאזם: עם כל הבעיות שנתקלנו בהן, כולנו רוצים אזרחות, אבל לפני קבלת האזרחות צריך להיות לי בית, צריך להיות לי שֵם, שאני אדע מי אני בארץ.

האשם נאזם: איש צד"ל, עם כל הכבוד, מה יש לו בארץ לפי החוק?

האשם נאזם: הפסיקו לתת לו סיוע חודשי של כ-3,000 שקלים.

האשם נאזם: למה?

האשם נאזם: כי התנגד לחלוקת אנשי צד"ל.

האשם נאזם: אם אנחנו טעינו בחלוקת אנשי צד"ל בואו נתקן.

האשם נאזם: זה אירע לפני 6 חודשים אך עד עכשיו אף אחד לא תיקן, אף אחד לא בא לבקש או לשאול.

האשם נאזם: אני מודה לכולכם מכול הלב אבל אני מציע שתתמקדו בלב הבעיה ולא מסביב.

האשם נאזם: הבעיה היא מי זה צד"ל בארץ.

האשם נאזם: האם זה היה צבא או שזה היה קבוצת אנשים שכפי שאמרו לא עזרו למדינה?

האשם נאזם: אנחנו ביקשנו כבר לפני 9 חודשים שתחזירו את שכר הדירה ואת הסיוע החודשי.

האשם נאזם: מאז עבר זמן רב, החלה מלחמה במפרץ, המצב הכלכלי קשה.

האשם נאזם: אנחנו רוצים משהו קטן.

האשם נאזם: אף פעם לא ביקשנו משהו גדול.

האשם נאזם: הבקשות שלנו שוכבות במשרדים שלכם.

האשם נאזם: אף פעם לא שמענו מאף אחד שמנסים לפתור חלק מהבעיות.

האשם נאזם: עד עכשיו מה נתתם לאנשי צד"ל?

האשם נאזם: חלק קיבל סיוע חודשי, אולם איך אנשים שלא קיבלו סיוע מצליחים לחיות?

האשם נאזם: הם מכרו את הזהב שהיה להם, את החסכונות שלהם.

האשם נאזם: רוב האחראים שלנו אומרים: אם אתה לא מקבל כסף אז כיצד אתה חי?

האשם נאזם: איך אתה יכול להרשות לעצמך לדבר בטלפון או לנסוע במכונית?

האשם נאזם: תיפנו למשפחות ותשאלו האם הן מכרו זהב או לא.

האשם נאזם: בושה למדינת ישראל שאנשי צד"ל מוכרים את הזהב שלהם כדי לקנות אוכל, בושה.

האשם נאזם: אני לא רוצה להרחיב אבל הבעיות הלכו והתרחבו במהלך שלוש השנים האחרונות.

האשם נאזם: האחראים, מקבלי ההחלטות אף פעם לא רצו לפתור אף חצי מהבעיות של אנשי צד"ל.

האשם נאזם: הם מתייעצים איתנו ומתייחסים כאילו אנחנו חמולות.

האשם נאזם: אנחנו לא חמולות, אנחנו בני אדם תרבותיים.

האשם נאזם: ידוע לרשויות מה עבר כל אחד מאנשי צד"ל.

האשם נאזם: תשאלו את אל"מ סמי מגידו, מר שלמה חסון, אבו-דאוד, אבו-יוסף ואחרים והם יספרו מי אנחנו.

האשם נאזם: נרדמנו עשירים וקמנו הרחק מהבית שלנו.

האשם נאזם: המשפחות שבורות, חלק מהילדים פה וחלק מהילדים שם.

האשם נאזם: הבעיה הכי גדולה היא מה אני יכול לעשות עם הילדים שלי שנשארו בלבנון ולא נמצאים איתי לפה.

האשם נאזם: האם הם לא בנים שלי?

האשם נאזם: אני לא מספר על עצמי.

האשם נאזם: אני מספר על הבעיות הגדולות שלנו.

האשם נאזם: לפני שנדון באזרחות ובתושבות אני מבקש מכם שנפתור את בעיית שכר הדירה והסיוע החודשי.

האשם נאזם: יש לנו הרבה בעיות עם בעלי הדירות.

האשם נאזם: אנחנו גרים בצפון הארץ ורובם חברים שלנו, בעלי הדירות לא רוצים לעשות לנו בעיות אבל אין להם סבלנות.

האשם נאזם: הם תמיד לוחצים: איפה שכר הדירה?

האשם נאזם: מאיפה נביא שכר דירה?

האשם נאזם: נפנה להורים שלנו בלבנון שישלחו לנו כסף?

יורי שטרן: תודה רבה.

חנא סאלאמה: (מדבר בערבית) אני מפקד ההנדסה בצד"ל.

חנא סאלאמה: אני מצטער שמדינה כמו מדינת ישראל הקריבה את טובי בניה וצבאה במלחמות כדי שבסוף תוכל לעשות שלום עם אנשים שרוצחים את צבאה.

חנא סאלאמה: לאחר שהיא טבחה בילדים שלהם ובאחים שלהם במשך 25 שנים, כדי לשמור על המטרות המשותפות בין שני העמים, כדי שיהיה שלום בינם לבין המדינה שאנו אוהבים אותה ורוצים את טובתה הם משתמשים בנו כמו סחורה.

חנא סאלאמה: אנחנו לא סחורה.

חנא סאלאמה: מי שחושב שהסיפור הינו אך ורק כסף, טועה.

חנא סאלאמה: אנחנו לא רוצים כסף מהמדינה.

יאיר רביד: אני חבר במטה המאבק למען אנשי צד"ל.

יאיר רביד: רציתי להתייחס לכמה נקודות שנגעו בהן פה.

יאיר רביד: נקודה ראשונה, הנושא של הצעת החוק של חבר הכנסת הרצוג מול המלצות הוועדה בראשות מר יוסי פלד.

יאיר רביד: בראייה שלי הפתרונות שהוצעו על-ידי מר יוסי פלד הם פתרונות זמניים, זה חימום של אטריות קרות שכבר חוממו כמה פעמים.

יאיר רביד: הצעת החוק שמוגשת על-ידי חבר הכנסת הרצוג נותנת פתרון יסודי ומקיף בפעם הראשונה לרוב הבעיות של אנשי צד"ל בשטח.

יאיר רביד: אני רוצה בקצרה לדבר על ההיסטוריה.

יאיר רביד: אני רוצה לתת לכם מושג למה האחריות של מדינת ישראל כלפי האנשים האלה היא מלאה וטוטלית.

יאיר רביד: כשהאנשים האלה באו אלינו בשנת 1976 – ופה יושבים שניים שפגשו אותם לראשונה, מר יעקב זוהר ואני – הם לא באו וביקשו להיות צד"ל.

יאיר רביד: הם באו וביקשו מאיתנו, מהשכן שהיה איתם ביחסי שכנות טובים, שנעזור להם להגן על עצמם מפני האויבים שלהם.

יאיר רביד: אם הם היו נשארים במסגרת הזאת אז הם היו עוד מיליציה אחת מיני רבות שפעלו בלבנון ונשארו בלבנון ולא קרה להן שום דבר.

יאיר רביד: מי שהפך אותם לצד"ל זה מדינת ישראל.

יאיר רביד: בעצם הפיכתם לצד"ל הם כבר לא עוד מיליציה אלא בעיני הלבנונים הם הפכו לבוגדים.

יאיר רביד: מכאן האחריות המלאה שלנו.

יאיר רביד: אני רוצה להזכיר דבר נוסף.

יאיר רביד: אלופי פיקוד צפון לדורותיהם, מפקדי צד"ל לדורותיהם, קציני צה"ל, השב"כ, המוסד והמשטרה, מי שהיה איתם בקשר בדרום לבנון הבטיח להם כל השנים: אתם אחינו לנשק, גורלכם – גורלנו, לא ניסוג מפה מבלי שאתם תהיו מוגנים ומאובטחים.

יאיר רביד: אמרו להם: אם יווצרו נסיבות שלא תהיה לנו ברירה אלא לסגת אתם תיסוגו איתנו ותקבלו בית תמורת בית, ומכונית תמורת מכונית, ועז תמורת עז.

יאיר רביד: עד היום הם קיבלו עזים, בזה עמדנו, נתנו להם רק את העזים.

יאיר רביד: לכן אני חוזר ואומר, לא צריך ללכת על שום פתרונות ביניים, על שום הצעות שנותנות מענה זמני.

יאיר רביד: את המענים הזמניים האלה אנחנו רואים כבר שלוש שנים.

יורי שטרן: תודה.

יורי שטרן: יש פה נציגה של משרד החוץ?

יורי שטרן: בזמנו כאשר גיבשנו את החלטת הממשלה אני דיברתי עם מטה משרד החוץ ומינהלת התיאום על כך שמדינת ישראל חייבת לכלול בשיחותיה הדיפלומטיות את עניין אנשי צד"ל ולדבר על שחרור אנשי צד"ל שיושבים בכלא בלבנון, על מתן חנינה לאנשי צד"ל, וגם על הנוכחות הסורית הלא חוקית בשטח לבנון לאחר שצה"ל נסוג.

יורי שטרן: דיברנו על כך שהמדינה תקדם את העניינים האלה במגעים הדיפלומטיים שלה, בהסברה וכולי.

יורי שטרן: האם הדבר נעשה?

יורי שטרן: האם נעשית פעילות בעניין זה?

יורי שטרן: האם אנחנו מוחים על רדיפת אנשי צד"ל בלבנון?

עליזה בן-נון: קודם כל, זה נעשה.

עליזה בן-נון: משרד החוץ נמצא בקשר עם המינהלת כבר שלוש שנים.

עליזה בן-נון: במסגרת הפעילות שלנו מול מדינות בעולם נקלטו כ-70 משפחות בגרמניה (כ-300 נפשות) ו-30 משפחות באוסטרליה (כ-130 נפשות).

יורי שטרן: אני לא מדבר על הקטע ההומניטרי.

יורי שטרן: אני מדבר על הקטע הפוליטי.

עליזה בן-נון: עדיין יש מגעים עם יותר מאשר מדינה אחת בימים טרופים אלה, והמינהלת מודעת לזה.

עליזה בן-נון: במסגרת שיחות דיפלומטיות הנושא כמובן עולה.

עליזה בן-נון: זה נושא שמשרד החוץ שם לנגד עיניו.

יורי שטרן: איזה יוזמה קידמה מדינת ישראל בקטע הזה?

יורי שטרן: לאילו ארגונים בין-לאומיים היא פונה מדי פעם?

יורי שטרן: מה אנחנו מבקשים מהאו"ם או מהקונגרס האמריקאי?

עליזה בן-נון: אנחנו מנסים לפנות לאנשים שאנחנו במגע איתם.

עליזה בן-נון: כשיש ביקורים של אנשי משרד החוץ בחוץ-לארץ אנחנו משתדלים להצביע על הבעיה הזאת ולהצביע על הקשר והמחויבות שלנו, וגם לרתום אותם לפעולה.

עליזה בן-נון: למותר לציין שמעמדה של ישראל בעולם לא תורם לטובת העניין.

יורי שטרן: זה לא פוטר אותנו מאחריות.

עליזה בן-נון: זה לא פוטר אותנו, ואנחנו לא פוטרים את עצמנו.

עליזה בן-נון: הנושא הזה נמצא לנגד עינינו ואנחנו מנסים לקדם אותו בכל פורום ובכל זירה אפשרית.

יורי שטרן: מה אתם עושים כשמגיעים מדי פעם דיווחים מלבנון על כך שמישהו נרדף או נשפט?

עליזה בן-נון: אנחנו בהחלט פונים ומבקשים פעולה של מדינות, להתערב לטובת האנשים האלה.

יורי שטרן: אני אבקש מכם – לא בכובע שלי כיושב-ראש ועדת הפנים ואיכות הסביבה אלא כחבר כנסת – להעביר לי נייר עמדה סטנדרטי שאתם מציידים בו את האנשים שבאים במגע עם הגורמים החיצוניים.

יורי שטרן: זה יעזור גם לחברי כנסת, אני אפיץ את זה גם בכנסת.

עליזה בן-נון: היו בעבר פניות של המינהלת לגבי אנשים שנדונו למאסרי עולם ובעקבות זה אנחנו פנינו.

יורי שטרן: תנו לי דוגמאות, אם אפשר, סקירה על מה שנעשה ואיזה דף סטנדרטי שאיתו כל חבר כנסת שנפגש עם גורמים שונים יוכל לקדם את העניינים.

חוי אשכנזי: גם אנחנו היינו מעורבים בנושא הזה.

יורי שטרן: אני מדבר על משרד החוץ.

עליזה בן-נון: זה נעשה בשיתוף פעולה.

יורי שטרן: דבר אחרון שאני רוצה לשאול את מר הרצל גדז', בסתיו אשתקד בישיבת ועדת העלייה, הקליטה והתפוצות שדנה על המשך סיוע לאנשי צד"ל, עם מר אביגדור יצחקי, באחת הישיבות האחרונות לפני הבחירות אמרו לנו שכבר יימצא הסדר לגבי הדרכונים.

יורי שטרן: אני לא יודע אם האמירה הזאת מבוססת או לא אבל ברור שהעובדה שהאנשים האלה לא יכולים לצאת החוצה ולפגוש את המשפחות מעיקה עליהם מאוד.

יורי שטרן: מה משרד הפנים יכול לעשות?

יורי שטרן: איזה חריג יכול להיות בקטעים האלה?

הרצל גדז': מי שמקבל אזרחות – מקבל דרכון, זה חוק.

יורי שטרן: ומה לגבי מי שלא מקבל אזרחות?

הרצל גדז': הוא לא יכול לקבל דרכון.

הרצל גדז': הוא מקבל תעודת מעבר.

הרצל גדז': זה חוק.

הרצל גדז': חוקים מחוקקים בכנסת.

יורי שטרן: האם בחוק הזה אין שום סייגים?

איוב קרא: אולי במסגרת הצעת החוק של חבר הכנסת הרצוג נכניס סעיף שמסייג את זה לגבי אנשי צד"ל.

הרצל גדז': לא צריך.

הרצל גדז': תפתרו את הבעיה עם האזרחות שלהם.

יורי שטרן: לא כולם רוצים אזרחות.

יצחק הרצוג: אז אתה לא נותן להם Laissez passer?

הרצל גדז': אני נותן להם.

יורי שטרן: Laissez passer חייב הסכמה גם של הצד השני.

יורי שטרן: Laissez passer אתה מוציא כל פעם מחדש.

יורי שטרן: אם אתה נוסע היום לקפריסין – זה Laissez passer אחד, ואם מחר אתה צריך לנסוע למקום אחר – אתה צריך להוציא Laissez passer אחר.

יצחק הרצוג: אבל אתה לא יכול אוטומטית לתת להם אזרחות.

אלי לנדאו: אדוני היושב-ראש, מה שמעניין אותם זה מקום עבודה, אוכל ודירה.

יורי שטרן: הוועדה הזאת נקראת "ועדת הפנים ואיכות הסביבה".

יורי שטרן: יש לה מנדט מסוים.

אלי לנדאו: אני מכיר אותך, אתה לוקח כל מנדט שאתה רוצה.

אלי לנדאו: אנחנו מטפלים באנשי צד"ל וצריך לפתור את הבעיות שלהם.

יורי שטרן: בוועדת הפנים ואיכות הסביבה אני יכול להתעמת עם משרד הפנים וללבן את הסוגיות שקשורות אליו.

יצחק הרצוג: ועדת העלייה, הקליטה והתפוצות דנה אתמול בעניין הזה.

יורי שטרן: אתה אומר שאין שום הסדר אחר, ושגם לא יכול להיות על-פי החוק הקיים?

הרצל גדז': אפשר להגיש הצעת חוק, לשנות את החוק ולקבוע שגם לא-אזרחים יקבלו דרכונים.

איוב קרא: בהצעת החוק של חבר הכנסת הרצוג ניתן לכלול סעיף שלגבי פליטי צד"ל יש הסדר מיוחד.

הרצל גדז': חבר הכנסת איוב קרא, יחוקקו חוק ל-4 אנשים?

יורי שטרן: האם יש מגבלות בין-לאומיות בקטע הזה של מתן דרכון לאדם שהוא תושב ואיננו אזרח?

הרצל גדז': זה בעיה חוקית במדינת ישראל.

יורי שטרן: הבנתי שזה בעיה חוקית פה.

יורי שטרן: אני שואל אותך האם מבחינת האמנות הבין-לאומיות המדינות מתחייבות למשל לתת אזרחות לכל מי שמחזיק בדרכון?

הרצל גדז': המדינה שאליה אדם מגיע עם דרכון ישראלי לא יודעת מה אני נותן לו פה.

הרצל גדז': אני מתוקף חוק נותן דרכון רק למי שהוא אזרח.

יורי שטרן: כלומר, זה חקיקה פנימית שלנו בלבד.

יורי שטרן: אתה אומר שזה מחייב שינוי החוק או חקיקה נפרדת?

הרצל גדז': אני חוזר ואומר, החוק קובע שרק אזרח ישראלי זכאי לקבל דרכון, כמו שרק אזרח ישראל זכאי להצביע לכנסת.

הרצל גדז': זה החוק.

יצחק הרצוג: תעודת מעבר לדעתי בנסיבות האלה היא סבירה.

יצחק הרצוג: הם נוסעים פעם או פעמיים.

יצחק הרצוג: זה לא כזה סיפור.

יצחק הרצוג: לרוב המדינות אין כל בעיה עם תעודת מעבר.

הרצל גדז': אנחנו לא מזהים בעיות מיוחדות.

הרצל גדז': אני אומר עוד פעם, אם מישהו מהאנשים יוצא לחוץ-לארץ ומרגיש סכנת חיים והוא יודע שאין לו סיכוי במקום אחר אז שיבקש אזרחות ושהגורמים הרלוונטיים יאשרו את הבקשה.

הרצל גדז': לא סתם הבאתי לך את הנייר הזה קודם.

הרצל גדז': אדם כזה יקבל אזרחות.

הרצל גדז': משרד הפנים לא מעכב קבלת אזרחות.

יצחק הרצוג: הטענה היא שיש אנשים שהגישו בקשות ולא קיבלו.

מנדי ספדי: כזכור לכם התקבלה החלטת ממשלה ובה נאמר ש-1,200 האנשים שלא נחשבים כאנשי צד"ל ישודרגו למעמד א5.

הרצל גדז': מי אמר את זה?

מנדי ספדי: זה נקבע באחד הסעיפים בהחלטת הממשלה.

יורי שטרן: אני לא בטוח בכך.

יורי שטרן: נאמר שהם יקבלו אישור שהות לעוד שנתיים עם רישיון עבודה.

מנדי ספדי: אבל נקבע שהם יקבלו את הזכויות הסוציאליות וההומניטריות שלהם.

יורי שטרן: לא, זה לא נאמר.

יורי שטרן: המשרדים לא הסכימו לכך אז.

יורי שטרן: אני רוצה להודות לכל המשתתפים, לחברי הכנסת, למינהלת שעובדת בתנאים מאוד קשים כי בעצם אין גיבוי אמיתי למה שאתם משתדלים לעשות בתנאים כל-כך לא סבירים, לאנשי צד"ל על שטרחו והגיעו מקריית-שמונה.

יורי שטרן: אני כל פעם חושב שאולי אנחנו עושים דבר לא נכון שמזמינים אתכם כי זה באמת דרך ארוכה.

יורי שטרן: על כל פנים, אתם מבורכים אצלנו ואף אחד לא יעיז להגיד את מה שאתה ציטטת, מר האשם נאזם.

יורי שטרן: הוועדה דנה במעמדם של אנשי צד"ל במסגרת משרד הפנים, כולל השאלות שקשורות לנסיעות לחוץ-לארץ ונשיאת נשק.

יורי שטרן: מטבע הדברים הדיון נגע גם למכלול הבעיות בטיפול באנשי צד"ל ובאנשי דרום לבנון שנשארו במדינת ישראל לאחר הנסיגה.

יורי שטרן: אני מציע שהוועדה תקבל את ההחלטות הבאות: 1) הוועדה מבקשת משר הפנים – וזאת פנייה שתועבר ישירות אליו – שתתקיים פגישה דחופה בין אנשי מינהלת צד"ל במשרד לקליטת עלייה לבין האנשים במשרד הפנים, ראש מינהל האוכלוסין ואנשים נוספים שיימצאו רלוונטיים על מנת לבדוק את כל הבעיות הקשורות למשרד הפנים שמטרידות את המינהלת כגוף הממונה על הטיפול ברוב אנשי צד"ל.

יורי שטרן: 2) הוועדה מבקשת משר הפנים למנות אדם במשרד הראשי שיהיה איש קשר ממונה לנושא צד"ל.

יורי שטרן: הוא יהיה אחראי על תיאום עם הלשכות המחוזיות.

יורי שטרן: 3) אנחנו כחברי כנסת פונים לממשלת ישראל בדרישה לקבל החלטה דחופה על המשך, ואף תגבור הסיוע לאנשי צד"ל ברוח הסיכומים שהיו בישיבות הכנסת בנושא הזה לפני הבחירות האחרונות, ההבטחות של מנכ"ל משרד ראש הממשלה.

יורי שטרן: המסמך שהכין מר יוסי פלד יכול להוות את הבסיס.

יורי שטרן: שלא במסגרת החלטות הוועדה, אני מבטיח את תמיכתי בהצעת החוק של חבר הכנסת הרצוג, ללא קשר מה תהיה עמדת הקואליציה בעניין הזה.

יורי שטרן: אני מבקש משאר החברים להצטרף לתמיכה בהצעת החוק.

יורי שטרן: אני מבקש מחבר הכנסת איוב קרא, נשארת פה כנציג הליכוד שהיום היא הסיעה הגדולה.

יורי שטרן: אני אפנה לחבר הכנסת גדעון סער ואבקש לקיים בסיעת הליכוד התייעצות ודיון פנימי כדי לדרוש מהממשלה החלטות מיידיות.

יורי שטרן: אנחנו נטפל בישיבות נוספות בכל מה שנוגע לקבלת אישור לנשיאת נשק.

יורי שטרן: ביררנו את העניין כמה פעמים ואנחנו יודעים שלא משרד הפנים הוא מי שמעכב את העניין.

יורי שטרן: גם הקטע של נסיעות לחוץ-לארץ, אם יימצא אקוטי אנחנו ננסה למצוא לו מענה במסגרת החקיקה או בדרך אחרת.

יורי שטרן: ננסה לראות איך לקדם את הנושא הזה.

יורי שטרן: אני שוב מודה מאוד לאנשי צד"ל שהצטרפו אלינו.

יורי שטרן: אני מודה למר שלמה חסון, לאל"מ סמי מגידו, לד"ר חוי אשכנזי.

יורי שטרן: אני מאחל למר הרצל גדז' הרבה הצלחה בטיפול המזורז שאני מקווה שאנחנו ניתן לסוגייה הזאת, בהסכמת שר הפנים החדש ובברכתו, שאני מניח שייתן לזה עדיפות קצת יותר גבוהה מאשר קודמו.

יורי שטרן: אני מודה למתנדבים.

יורי שטרן: המשיכו בפועלכם.

יורי שטרן: לצערי הרב ולבושתי כנציג השלטון, הנטל על המתנדבים היום הוא הרבה יותר כבד ממה שהיה אמור להיות כמעט שלוש שנים לאחר הבריחה מלבנון.

יורי שטרן: תודה רבה.