ועדת הפנים ואיכות הסביבה, כנסת 16, פרוטוקול מספר 4, 2003-03-17 09:30

יורי שטרן: שלום לכולם.

יורי שטרן: לא תיארתי לי עד כמה הנושא שעל סדר היום מעורר התייחסויות ותגובות.

יורי שטרן: בשבע השנים שלי בכנסת גם ניהלתי ועדה אחרת ונדונו נושאים בסדרי גודל לאומיים, נושאים כבדים מאוד – אבל לא הגיעו אליי כל כך הרבה טלפונים הביתה, ולא היו כל כך הרבה אנשים בארץ שמכירים אותי.

יורי שטרן: זאת ממש תופעה.

יורי שטרן: קיבלנו ממליאת הכנסת הנחיה לקיים דיון בנושא שדה התעופה בהרצליה.

יורי שטרן: את הנושא העלה חבר-הכנסת שלגי, הוא נמצא עמנו וימסור את הפרטים שלו ואת ההתייחסות שלו.

יורי שטרן: אני רואה כאן מפגש של כמה אינטרסים, כל אחד ואחד מהם לגיטימי, ועל פני הדברים לפחות אין לי שום סיבה להעדיף אינטרס אחד על פני אינטרסים אחרים: לא האינטרס של האנשים שחיים במקום שיש להם מטוסים פרטיים בבעלותם, והם צריכים שהמטוס יהיה בקרבה מסוימת מהבית ולא במרחקים מוגזמים; לא האינטרס של העיריות והנדל"נים בסביבה – כי אני חושב שהגאוגרפיה האורבנית שלנו משתנה וחלק מהדברים המסורתיים צריכים להשתנות בהתאם; בוודאי לא האינטרסים של האוכלוסייה, שרוצה לחיות בפחות סיכון ביטחוני ובטיחותי ובפחות רעש.

יורי שטרן: ננסה לראות איפה נמצא האיזון המתאים.

יורי שטרן: ננסה גם לראות מה עשו המוסדות השונים, שדנו בסוגיה הזאת לא פעם והבטיחו הבטחות.

יורי שטרן: אנחנו צריכים לדעת אילו הבטחות בוצעו ואילו לא בוצעו, ואיפה הדברים עומדים היום.

יורי שטרן: הנושא נמצא כעת בדיון בבג"ץ.

יורי שטרן: עיריית הרצליה טענה טענות נגד משרדי הממשלה ונגד ממשלת ישראל ומדינת ישראל בעצם.

יורי שטרן: לכן אנחנו גם מוגבלים מבחינת המסקנות שלנו; צריך לחכות להחלטות בית המשפט.

יורי שטרן: אבל אני מעדיף שנקיים את הדיון עצמו.

יורי שטרן: אני מבקש לקבל את הדיווחים הרלוונטיים מהגורמים השונים.

אהוד יתום: אני מבקש לומר משהו:

אהוד יתום: אם הנושא נמצא בדיון בבג"ץ – ואנחנו מכירים את כוחו של בג"ץ לטוב ולרע – למה לדון בכך עכשיו?

יורי שטרן: יש הפרדת רשויות, ובין היתר היא מתבטאת בכך ששום רשות אינה מחכה לרשות האחרת.

אהוד יתום: מה יקבע בעניין הזה?

אהוד יתום: החלטה שלנו או החלטה של בג"ץ?

אילן שלגי: אני אשיב על כך.

אילן שלגי: אתחיל בתשובה לשאלתו של חבר-הכנסת יתום, אם כי התכוונתי להתייחס לנושא הזה במשפט השני ולא במשפט הראשון.

אילן שלגי: בכל הכבוד לבג"ץ, ואני ודאי בין האנשים שמאוד מחשיבים את בג"ץ ואת כוחו – אין בכלל קשר בין הדברים פרט לכך שזאת אותה מַטריה.

אילן שלגי: בסמכותה של הרשות המבצעת לסגור שדה תעופה, בסמכותה של הרשות המחוקקת לחוקק או להמליץ לרשות המבצעת לפעול באופן מסוים.

אילן שלגי: הבג"ץ הוא בכלל נתיב נפרד.

אילן שלגי: העותרים מבקשים מבג"ץ לסגור את שדה התעופה בהרצליה – לחייב את הרשות המבצעת לסגור אותו.

אילן שלגי: הרשות המבצעת יכולה בכל יום להחליט שהיא סוגרת את שדה התעופה, בין שיש החלטה כזאת בבג"ץ ובין שאין החלטה כזאת בבג"ץ.

אילן שלגי: לכן ההמתנה לבג"ץ היא לאנשים מסוימים תירוץ כדי לא להחליט; אנשים אחרים סבורים בתום לב, אך מתוך טעות, שהם צריכים להמתין לבג"ץ.

אילן שלגי: לדעתי עד הרגע הזה יש למצב בשטח אחראים רק מתוך הרשות המבצעת – וכוונתי אחריות ולאסון שיקרה שם, חלילה, הבוקר או מחר בבוקר או בכל יום אחר.

אילן שלגי: לדעתי מרגע זה ואילך האחריות היא של כל מי שיושב כאן בחדר – גם של הרשות המחוקקת, כמובן.

אילן שלגי: שדה התעופה פעיל, יש בו כ-300 המראות ונחיתות ביום בממוצע, וכ-80% מהן הן של תלמידי טיס.

אילן שלגי: יש במקום אוכלוסייה של 200,000 איש, ויש בתי ספר, מרכזי ספורט ופארקים – הכול ממש מתחת לנתיבי ההמראה והנחיתה.

אילן שלגי: למזלנו לא היו אסונות במובן של פגיעה באוכלוסייה, היו כמה אסונות בשדה בעשר השנים האחרונות ונהרגו בהם טייס, או תלמידת טייס, עם מדריך.

אילן שלגי: פעם גם מסוק נפל לתוך חצר ברשפון.

אילן שלגי: למזלנו לא היו אסונות מהסוג שאנחנו חוששים מפניו.

אילן שלגי: הטיעון השני הוא המטרד הקשה שנגרם לתושבי הסביבה, בעיקר לתושבי השכונות הסמוכות, שנמצאות בנתיבי ההמראה והנחיתה – בעיקר גן רשל בהרצליה, נחלת עדה בהרצליה, לב הפארק ברעננה ורוב הישוב כפר שמריהו, וגם שכונות ויישובים בפריפריה הרחוקה יותר.

אילן שלגי: אני יכול לומר שהנגיעה האישית שלי לעניין היא שאני תושב האזור, ואגב אינני תושב השכונות שהזכרתי כאן, שהן השכונות שסובלות בעיקר ושעיקר הסיכון עליהן.

אילן שלגי: אני תושב הרצליה, זה האינטרס האישי שלי, זאת הנגיעה האישית שלי לעניין.

אילן שלגי: מיד אבקש שראשי הרשויות יקבלו את רשות הדיבור, אך אני רוצה לומר שיש מכתבים של משרד התחבורה ושל המשרד לאיכות הסביבה שמדברים על הצורך בסגירת שדה התעופה, ובשלב ראשון על הוצאת בתי הספר לטיס מהמקום – הוצאה שמשמעותה הפחתה של כ-80% מפעילות שדה התעופה, שהיא גם הפעילות המסוכנת יותר.

אילן שלגי: לא אקריא כאן מכתבים של משרד התחבורה, של רשות שדות התעופה, של המשרד לאיכות הסביבה – שגם הוא עומד בתוקף על כך שיש לסגור את השדה.

לאה נס: כמה שנים שדה התעופה קיים?

שמואל בן טובים: הוא קיים למעלה מ-50 שנה.

אילן שלגי: הוא קיים מאז 1950.

אילן שלגי: אקרא גם מכתב ממאי 1998, של שר התחבורה שאול יהלום: "לסיכום, מכתבו של שר התחבורה הקודם, כבוד הרב יצחק לוי, מינואר 1998 תקף, ואנו נעשה כל מאמץ על מנת שיעד הביניים, שעיקרו העברת רוב טיסות האימונים לשדה חלופי, יבוצע בהקדם, ויקל בהרבה את התנאים של התושבים.

אילן שלגי: במקביל גם נמשכים המאמצים למצוא אתר חלופי לשדה, דבר שיארך יותר זמן".

אילן שלגי: כאמור, זה מלפני חמש שנים.

אילן שלגי: אני רואה פעולה שהיא לדעתי איוולת.

אילן שלגי: מסתבר שאנשים עובדים ומשקיעים מאמצים, משאבים וכספים, אך ממכתב שקיבלתי לפני כמה ימים מראש המועצה המקומית כפר שמריהו מסתבר שלא רק שרשות שדות התעופה איננה מחפשת שדה חלופי ולא רק שהיא לא פועלת להעביר את שדה התעופה בהרצליה, אלא היא הגישה תכניות למתכננת מחוז תל-אביב, ועל פיהן מבקשים להגדיל אותו ב-65% ולעשות שם פעולות בינוי של אלפי מטרים.

אילן שלגי: כלומר הרשות הממלכתית, משרד התחבורה ורשות שדות התעופה, מבטיחים שהם פועלים לצמצם את הפעילות ולמצוא שדה תעופה חלופי, אך זרוע אחרת של הממשל פועלת להגדיל את שדה התעופה ולבנות יותר בשדה – שאגב פועל במסלול לא תקין.

יורי שטרן: למה הכוונה?

אילן שלגי: צריך לשמוע יותר פרטים על כך מראשי הרשויות.

אילן שלגי: מתוך המסמכים שראיתי הבנתי שעל-פי תקנות הטיס נדרש למסלול באורך כזה רוחב של 23 מטרים.

אילן שלגי: בפועל הרוחב הוא רק 18 מטרים.

אילן שלגי: זה דבר חמור כשלעצמו.

רוני בריזון: אני מבקש לשאול כמה שאלות:

רוני בריזון: כל הזמן מוזכרים שדות חלופיים; יש בכלל הצעה כזאת?

אילן שלגי: יש כמה הצעות כאלה.

אילן שלגי: זה יוזכר כאן.

ניסן סלומינסקי: יש לשדה הזה חשיבות ביטחונית כלשהי או משמעות ביטחוני כלשהי?

אילן שלגי: כמו שנמסר לי מראש עיריית הרצליה חיל האוויר ישמח אם שדה התעופה הזה לא יפעל.

אילן שלגי: אני יודע שיש בדיון נציגים של משרד הביטחון והם יוכלו להגיב.

שמחה רשף: זאת המצאה.

עודד הגלילי: אני נציג משרד הביטחון.

עודד הגלילי: למשרד הביטחון ולצה"ל אין אינטרס בשדה התעופה בהרצליה.

עודד הגלילי: גם נציג צה"ל נמצא כאן.

אייל עזרא: אין אינטרס בקיום השדה.

שמחה רשף: זה שונה מהטענה שמשרד הביטחון רוצה ששדה התעופה לא יהיה קיים, אם אני מבין נכון.

עודד הגלילי: לכן תיקנתי את הדברים.

עודד הגלילי: אנחנו לא צד בעניין.

אילן שלגי: לא ביקשתי שהם יתמכו בי, רק אמרתי שהם לא מתנגדים.

שמחה רשף: אפשר לומר כל מיני דברים, אך שמענו את העמדה מפי הסוס עצמו.

שמחה רשף: אמרו שאין אינטרס.

יורי שטרן: אתם מפרשי דברים של משרד הביטחון?

יורי שטרן: אנחנו נפרש אותם בעצמנו.

יורי שטרן: שמענו את מה שנאמר בדיוק כמוך, מר רשף.

אהוד יתום: אנחנו עוסקים כאן בשדה התעופה בהרצליה, וכשאני סוקר במהירות את זיכרוני אני רואה שדה תעופה בלב העיר אילת, שדה תעופה בלב העיר תל-אביב, שדה תעופה בלב העיר ראש-פינה, שדה תעופה בלב העיר קריית-שמונה, וגם בחיפה.

אהוד יתום: אלה שדות תעופה בעייתיים בהרבה.

אהוד יתום: השאלה שנשאלת היא אם "עניי עירך קודמים", קרי הרצליה ורעננה – או אם הוועדה נתבקשה לעסוק בעניין הגלובלי.

יורי שטרן: הוועדה התבקשה על-ידי מליאת הכנסת לדון בנושא שעל סדר היום והוא שדה התעופה בהרצליה.

יורי שטרן: אבל אני מבקש שהיועצת המשפטית של הוועדה תגיד כמה מילים בנוגע לדיון שלנו לאור הבג"ץ.

מרים פרנקל-שור: כמה דקות לפני תחילת הישיבה נודע לי שהנושא נדון בבג"ץ.

מרים פרנקל-שור: הכנסת נהגה תמיד כבוד בבית המשפט העליון.

מרים פרנקל-שור: מפאת עבודת הרשויות, מפאת כבוד לבתי המשפט, בנושאים של סוביודיצה הכנסת נהגה לדון בנושאים כלליים, כמו הנושאים שחבר-הכנסת יתום כיוון אליהם – למשל שדות התעופה שבקרבת מקומות מגורים.

ניסן סלומינסקי: זה פועל גם הפוך?

ניסן סלומינסקי: בית המשפט לא דן כשהכנסת דנה?

יורי שטרן: היות שבנושא הזה היו התחייבויות של השרים והיו ועדות וכולי – לדעתי לא נפלוש כאן לשום תחום שיפוטי ולא נפגע בסמכויות בית המשפט אם נשמע דיווחים מהרשויות בנוגע למה שנעשה.

מרים פרנקל-שור: אפשר לשמוע דיווחים אם לא תהיה בכך,

אילן שלגי: אני מבקש שאנשי הרשויות המקומיות יציגו את העניין.

צביה בלאו: אני מבקשת לעדכן: הדיונים בשתי העתירות שהוגשו על-ידי עיריית הרצליה נמצאים בשלב שלפני מתן פסק דין.

צביה בלאו: אני מבקשת להביא זאת לידיעת הוועדה.

צביה בלאו: בית המשפט צריך להחליט אם להורות לסגור את שדה התעופה הן לפעילות והן ללימוד.

אילן שלגי: כמה זמן ממתינים לפסק דין?

צביה בלאו: לא הרבה.

צביה בלאו: עכשיו הוגשו כל התגובות.

ליאור כץ: כבר שנה.

צביה בלאו: לא, לאחרונה הושלם.

יורי שטרן: מה עמדת משרד התחבורה שהוצגה לפני בית המשפט?

צביה בלאו: עמדת משרד התחבורה חד-משמעית: צריכים לשמור על איזון בין צורכי התעופה לצורכי התושבים; הטענה היא ש"לא כצעקתה" – לא נכון שצורכי התושבים נפגעים כל כך כמו שמציגים זאת.

צביה בלאו: את העמדה המקצועית יציג מר שפיצר ממנהל התעופה האזרחית.

צביה בלאו: נוסף על כך העמדה היא שאם שדה התעופה ייסגר יש למצוא לו חלופה לפני כן.

צביה בלאו: אי-אפשר לסגור אותו מיד לפני שתימצא חלופה הולמת.

צביה בלאו: בינתיים מוצאים פתרונות זמניים, שמגבילים את המפגעים כביכול שנמצאים שם.

שמואל בן טובים: אני מבקש להתייחס לנושא בכמה הערות כלליות, במגבלות שהוגבלו כאן.

שמואל בן טובים: ראשית אני מייצג ועד פעולה משותף של שלוש רשויות מקומיות: הרצליה, רעננה וכפר שמריהו.

יורי שטרן: זה צעד לאיחוד הרשויות?

שמואל בן טובים: יכול להיות.

שמואל בן טובים: הנושא הזה יגיע ודאי לוועדה הזאת.

יורי שטרן: אני הזכרתי את העניין במובן הלגיטימי.

יורי שטרן: אם המחירים השתנו והיום הערך הכלכלי של השטח גדול מאוד או הוא הכרחי לפיתוח – למה לא לעשות זאת?

שמואל בן טובים: דונם בכפר שמריהו עולה בערך מיליון דולר.

שמואל בן טובים: זה ערך כלכלי גבוה, נכון?

שמואל בן טובים: אך עמדת הרשות המקומית היא שאף-על-פי שיש פוטנציאל עסקי רווחי בשטח הזה למועצה המקומית ולפרטים – אנחנו מוכנים שיהיה במקום פארק.

שמואל בן טובים: אני אומר זאת כדי למחוק את העניין מסדר היום, וכבר הודעתי את זה בפורומים אחרים.

מיכה גוטשטדט: זאת שאלה של תכניות.

יורי שטרן: אני מבקש לומר את דעתי: לא רק שזה לא פסול אלא שבהתנהלות הנכונה, הכלכלית, הדברים מובאים בחשבון ויש להם משקל מכריע.

יורי שטרן: למה לא? אז למה לנדב את השטח?

שמואל בן טובים: אני לא בעלי הקרקע.

שמואל בן טובים: הבעלים הם מדינת ישראל, מנהל מקרקעי ישראל.

שמואל בן טובים: אני מניח שקודם כול הם יחליטו מה הם רוצים לעשות בקרקע.

שמואל בן טובים: האינטרס של שלוש הרשויות הוא קודם כול טובת התושבים.

שמואל בן טובים: ובתחום זה כלול נושא של בטיחות ונושא של איכות סביבה.

מיכה גוטשטדט: למה לנפנף בססמאות?

יורי שטרן: סליחה, תקבל בתורך את זכות הדיבור.

שמואל בן טובים: אני מבקש להתייחס לשאלה המרכזית, לשאלה של חבר-הכנסת יתום.

שמואל בן טובים: במינוח המשפטי מגדירים את הבעיה כאיזון אינטרסים.

שמואל בן טובים: יש לבדוק את האינטרס בהפעלת שדה התעופה מול הסבל של התושבים והסיכון הבטיחותי שלהם.

שמואל בן טובים: בכל הדוגמאות שחבר-הכנסת יתום העלה יש תנועה אזרחית.

שמואל בן טובים: גם נמל התעופה בן-גוריון הוא גורם לרעש, אבל אי-אפשר לטעון שאפשר להשאיר את המדינה בלי שער כניסה.

שמואל בן טובים: גם אי-אפשר להשאיר את אילת בלי קשר.

שמואל בן טובים: בחלק משדות התעופה הפרושים בארץ יש אינטרס ביטחוני; בחלק מהם ויש אינטרס חקלאי – מטוסי ריסוס וכולי.

שמואל בן טובים: במקרה הזה מה שעומד מול סבל התושבים והסיכון הבטיחותי הוא אך ורק רצונם של כמה עשרות טייסים לממש את התחביב הפרטי שלהם וללמוד טיס על ראשינו.

אהוד יתום: הבעיה העיקרית היא לימודי טיס?

ניסן סלומינסקי: זה השימוש היחיד של שדה התעופה?

שמואל בן טובים: לימודי הטיס הם כ-80%-90% מהפעילות של שדה התעופה.

שמואל בן טובים: אם סופרים המראות ונחיתות, זה הנתון.

שמואל בן טובים: כל היתר הוא תנועה אזרחית של מטוסים פרטיים.

שמואל בן טובים: אין קווי תחבורה סדירים שמגיעים למקום.

אהוד יתום: יש סטטיסטיקה בנוגע לתאונות דרכים שקרו עם מדריך צמוד?

אהוד יתום: זה מזכיר קצת את השאלה אילו תאונות קורות יותר: תאונות עם מורה לנהיגה או תאונות בלי מורה לנהיגה.

אהוד יתום: זה קצת בעייתי.

אילן שלגי: יש שם גם טייסים חדשים שקיבלו רישיון וחוזרים לשדה התעופה.

אהוד יתום: אלה כבר לא לימודי טיס.

שמואל בן טובים: בזמן האחרון היה לנו הניסיון של פי גלילות.

שמואל בן טובים: ראינו מתי כל הרשויות התעוררו כדי לעשות משהו – כשהיה כמעט אסון.

שמואל בן טובים: אני לא מציע שנגיע לזה.

יורי שטרן: אני מבקש להזכיר שבמכתבים שהקריא חבר-הכנסת שלגי יש התחייבות ספציפית למציאת מקום חלופי ללימודים ולאימונים.

ניסן סלומינסקי: יש לשר התחבורה הנוכחי עמדה בעניין?

יורי שטרן: משרד התחבורה מעוניין למצוא מקום חלופי לשדה התעופה.

יורי שטרן: הוא לא מוכן לסגור אותו לפני מציאת מקום חלופי, אבל הוא בעד סגירתו.

שמואל בן טובים: אני מבקש לסיים את דבריי: חברת הכנסת נס שאלה כמה זמן השדה פועל.

שמואל בן טובים: השדה פועל למעלה מ-50 שנה.

שמואל בן טובים: אפשר להציג מכתבים דומים לאלה שחבר-הכנסת שלגי הקריא כבר משנות השבעים.

שמואל בן טובים: יש כבר אז התחייבויות של שרי תחבורה ושל ראשי מנהל התעופה האזרחית לסגור את השדה ולמצוא לו חלופה.

שמואל בן טובים: חבר-הכנסת שלגי הקריא קודם קטע ממכתב שמתייחס למכתב שלי.

שמואל בן טובים: המכתב הזה שלי הוא תוצאה של תמ"א 15 הזאת.

שמואל בן טובים: לפני שבוע הראו לפנינו לראשונה מה עומדת רשות שדות התעופה להציע בנוגע לשדה התעופה בהרצליה.

שמואל בן טובים: וראו זה פלא: לא רק שאין שם תכניות להעברת השדה או לצמצום הפעילות בו או להליכה לקראת התושבים – יש שם הרחבת בנייה והרחבת שטחים.

שמואל בן טובים: הכול בכיוון הזה.

ניסן סלומינסקי: כמה זמן שדה התעופה קיים?

שמואל בן טובים: הוא קיים מסוף מלחמת השחרור.

שמואל בן טובים: הוא הוקם כשדה צבאי ארעי.

ניסן סלומינסקי: השכונות ששדה התעופה מפריע להן קמו אחרי שהוא הוקם?

שמואל בן טובים: הבתים של כפר שמריהו שסמוכים למקום היו שם ברובם, אולי הוקמו בתים קצת יותר גדולים.

מיכה גוטשטדט: סליחה?

שמואל בן טובים: אשיב על השאלה: עד סוף שנות השישים כפר שמריהו הייתה בחלקה ישוב חקלאי.

שמואל בן טובים: הישוב קיבל בהבנה את הפעילות בשדה התעופה, ששימש בעיקר למטוסי ריסוס באותה התקופה.

שמואל בן טובים: בשנות השבעים והשמונים שדה התעופה החל לשמש לתעופה אזרחית וללימודי טיס, ושיא הפעילות הזאת הוא בשנות התשעים.

שמואל בן טובים: השכונות הוותיקות בהרצליה, גן רשל ונחלת עדה, היו כבר קיימות בתקופה הזאת.

שמואל בן טובים: כפר שמריהו הוקמה ב-1937.

ניסן סלומינסקי: כלומר במילים פשוטות חלק גדול מהשכונות שעכשיו מתלוננות נבנו אחר כך.

ניסן סלומינסקי: תמיד יש בעיה עם זה: הרשויות מאפשרות לבנות סביב אתר כזה, ואז מבקשים להוציא אותו כי הוא מפריע לתושבים.

אילן שלגי: אבל הפעילות גדלה פי כמה וכמה.

שמואל בן טובים: אילו אמרה רשות שדות התעופה שהשדה ימשיך להתקיים ורק לימודי הטיסה יוצאו מהשדה עד שתימצא חלופה – לא הייתי אוהב את הפתרון הזה אבל זה היה פתרון של רצון טוב.

אלי אפללו: מה היקף הפעילות של לימודי הטיסה?

אלישע פרי: אני מנהל שדה התעופה.

אלישע פרי: ההיקף הוא 85%.

יורי שטרן: אני מבקש לומר משהו לחבריי: אם לפני עשרים שנה אנשים לא היו מודעים לסכנות או לנזקים, או אם הדרישות לאיכות החיים היו נמוכות –זה לא מחייב אותנו להתייחס לכך באופן דומה היום.

מיכה גוטשטדט: אני היושב-ראש הקודם של אגודת התעופה.

מיכה גוטשטדט: אגודת התעופה היא ארגון שמייצג 700 טייסים ולצורך העניין הוא מייצג גם את ארבעת בתי הספר הראשיים בשדה התעופה בהרצליה, ומייצגם גם בעתירה בבג"ץ.

אילן שלגי: לא כל הבדיקות קבעו זאת.

אילן שלגי: אלה בדיקות שלך.

מיכה גוטשטדט: אלה לא בדיקות שלי.

מיכה גוטשטדט: אני לא שילמתי כסף לשום בדיקה.

מיכה גוטשטדט: אלה הבדיקות שהרשויות ביקשו.

מיכה גוטשטדט: אני יכול לצטט את מה שאמר שר התחבורה.

מיכה גוטשטדט: שר התחבורה אמר בכנסת שאפשר לקנות כל ממצא על-ידי מומחים.

23596: זו כמעט תביעת דיבה.

מיכה גוטשטדט: זה מה שהשר אמר.

אילן שלגי: לפני רגע מר גוטשטדט דיבר על המסקנות של כל הבדיקות.

מיכה גוטשטדט: לעניין הסיכון: קראתי את הדוח שיצא, וכמעט הפסקתי לנשום.

מיכה גוטשטדט: הדוח קבע שבתוך שנה יהיה מפגע בבית ספר או בבית כנסת או במקום כלשהו.

מיכה גוטשטדט: שדה התעופה קיים 50 שנה.

מיכה גוטשטדט: עד היום לא נפגע שום אזרח מחוץ לשדה.

מיכה גוטשטדט: פעם אחת, לפני 10 או 12 שנים, מטוס פגע בבית ולא היו שום נפגעים.

מיכה גוטשטדט: בכל המקרים האחרים נפגעו טייסים, בדומה לתאונות דרכים – וגם זה בכמות מזערית יחסית לתאונות בתעופה.

מיכה גוטשטדט: לכן לעניין הסיכון צריך לדעת שתמיד יש סיכון.

מיכה גוטשטדט: גם מטוס שמגיע מלונדון ועובר דרך נתניה לנמל התעופה בן-גוריון יכול ליפול בדיוק על הרצליה.

23596: המטוס הזה לא עובר דרך הרצליה.

מיכה גוטשטדט: אז את לא יודעת, גבירתי.

23596: אני יודעת, יש לי מסמכים שאומרים שאין נתיבי טיסה מעל הרצליה.

יורי שטרן: הוא אמנם לא עובר בתחום השיפוט של עיריית הרצליה אבל עדיין אלה בני אדם.

מיכה גוטשטדט: את טועה, גב' גרמן.

מיכה גוטשטדט: יש נתיבי תעופה אזרחיים שעוברים מעל ישובים.

מיכה גוטשטדט: הנתיב שאני מתאר, הנתיב מנתניה לנמל התעופה בן-גוריון, עובר מעל הרצליה, ואם לא – בגבול הרצליה.

יורי שטרן: היו הבטחות של שרי התחבורה שהאימונים יופרדו משאר השימושים, שהם קטנים יחסית, ויורחקו משם.

מיכה גוטשטדט: אתייחס לכך מיד.

מיכה גוטשטדט: המטוס שנחת נחיתת אונס ברשפון בכלל המריא מתל-אביב.

מיכה גוטשטדט: מה הוא קשור להרצליה בכלל?

מיכה גוטשטדט: אם לא היה שדה תעופה בהרצליה, המטוס לא היה נופל שם?

מיכה גוטשטדט: זה כמו המטוס שעובר מנתניה לנמל התעופה בן-גוריון.

מיכה גוטשטדט: איננו מתנגדים לסגירת שדה התעופה.

מיכה גוטשטדט: אבל גם כל שרי התחבורה, כולם כאחד, אמרו שצריך למצוא לו חלופה.

מיכה גוטשטדט: במדינה מתוקנת אי-אפשר סתם לסגור את שדה התעופה.

מיכה גוטשטדט: אסור לשכוח: מדובר בתשתית לאומית, זהו שדה תעופה שבנוי כבר 50 שנה.

מיכה גוטשטדט: הוא שימש את המדינה במלחמת השחרור.

מיכה גוטשטדט: ייתכן שאיש לא יודע, אבל יש במקום מצבה לזכרו של מודי אלון.

מיכה גוטשטדט: בכל זאת יש כאן נכס.

אילן שלגי: נשאיר שם פינת מורשת.

מיכה גוטשטדט: סוגרים את השדה במחי יד, משום שמישהו אומר שזה קצת עושה לו רעש?

יורי שטרן: אך ודאי שאי-אפשר להשאיר את השדה בגלל שיש לו ערך היסטורי.

מיכה גוטשטדט: נכון.

מיכה גוטשטדט: אנחנו מסתכלים לכאן ולכאן.

מיכה גוטשטדט: בעיקרון אנחנו איננו מתנגדים.

מיכה גוטשטדט: לא נתנגד אם תימצא חלופה מתאימה, אם אפשר למצוא כזאת – וחלופה מתאימה היא לא שדה התעופה באילת כמו שנאמר בכנסת, וגם לא שדה תעופה בבאר-שבע, אלא חלופה באזור המרכז שאפשר יהיה להגיע אליה בפרק זמן סביר.

מיכה גוטשטדט: שעה היא פרק זמן סביר לצורך העניין.

מיכה גוטשטדט: אני מבקש לומר מילה אחרונה בנוגע לבטיחות בבתי הספר לתעופה.

מיכה גוטשטדט: במטוס שיש בו הדרכה יושב מדריך.

מיכה גוטשטדט: מדריך, מטבע הדברים, הוא טייס מנוסה.

מיכה גוטשטדט: הטיסות הבטוחות ביותר הן אולי טיסות ההדרכה, טיסות של חניך ומדריך.

מיכה גוטשטדט: עד היום הייתה רק תאונה אחת בטיסת הדרכה בכל 50 שנות הפעילות של שדה התעופה, תאונה מצערת עם נפגעים.

מיכה גוטשטדט: בואו לא נשתמש בתחום הזה כדגל מהבחינה הבטיחותית.

לאה נס: אני מבקשת לשמוע התייחסות לעניין הרעש.

לאה נס: איך ניסיתם להפחית אותו?

אלי אפללו: אם מבקשים שדה תעופה במרחק שעת נסיעה, אין שדה תעופה מתאימים?

אלי אפללו: מה בנוגע לשדה התעופה במגידו?

מיכה גוטשטדט: שדה התעופה במגידו אינו במרחק של שעת נסיעה.

מיכה גוטשטדט: למי שגר בראשון לציון זאת לא שעת נסיעה.

אלי אפללו: אבל לא בודקים את הזמן שנדרש למי שמגיע מבאר-שבע.

אלי אפללו: אני מבקש להבין את הבקשה.

מיכה גוטשטדט: צריך לבדוק את הקצוות של אזור המרכז היום.

מיכה גוטשטדט: כמה זמן נדרש לאדם להגיע לשדה התעופה בהרצליה מהמקום הרחוק ביותר בגוש דן?

מיכה גוטשטדט: הרי רוב האוכלוסייה של מדינת ישראל נמצאת בגוש דן.

אלי אפללו: מה משך הנסיעה ממגידו לכל מקום במרכז המדינה?

אלי אפללו: שעה.

מיכה גוטשטדט: שדה התעופה במגידו אינו רלוונטי מסיבות אחרות.

מיכה גוטשטדט: שדה התעופה הזה הוא בתחום משרד הביטחון והוא לא מוכן לשחרר אותו.

עודד הגלילי: לא לתעופה כזאת.

מיכה גוטשטדט: בשמחה רבה היינו הולכים לבן שמן.

אלי אפללו: אתם מחפשים גם נוחיות.

מיכה גוטשטדט: בסופו של דבר בתוך כמה שנים – 10 שנים או 15 שנים – שדה התעופה ייסגר.

אילן שלגי: אתם רוצים לבנות שם.

מיכה גוטשטדט: מי שרוצה לבנות שם מעוניין בכך כי השדה מופיע בתמ"א הארצית.

אילן שלגי: אתם מבקשים זאת.

מיכה גוטשטדט: אנחנו מרוצים מזה, זה נכון.

יורי שטרן: אני מבקש לשמוע נציגים של מנהל התעופה האזרחית.

יורי שטרן: אני מבקש לדעת אם יש נורמות כלשהן מבחינת המרחק שצריך לשמור בין שדה התעופה לבתי המגורים.

יורי שטרן: יש מגבלות מקובלות בעולם בעניין זה?

יוסי שפיצר: אני נמצא במנהל התעופה האזרחית כעשר שנים.

יוסי שפיצר: בעשרים השנה שלפני כן הייתי איש חיל האוויר.

יוסי שפיצר: אני מתגורר ברעננה, אני בין 200,000 התושבים שחיים בסכנה.

יוסי שפיצר: אני מבקש לומר כמה דברים.

יוסי שפיצר: לשדה התעופה הזה נקבעו נתיבי טיסה שלא אמורים להיות מעל אזורים מאוכלסים.

יוסי שפיצר: אסור לטוס מעל רעננה, למשל.

יוסי שפיצר: הרבה מאנשי מנהל התעופה האזרחית גרים באזור והם עושים פיקוח.

יוסי שפיצר: גם מעל כפר שמריהו אסור לטוס אלא במקרים מסוימים, כך שמבחינת מטרד הרעש השדה הזה ברמה נמוכה בהרבה משאר שדות התעופה בארץ.

יוסי שפיצר: זאת גם בהתחשב בסוגי המטוסים שטסים בו.

יוסי שפיצר: מטרד הרעש בתל-אביב, למשל, או בחולון, גבוה בהרבה מהמטרד בהרצליה.

יוסי שפיצר: בכל שדות התעופה בארץ קיים מטרד רעש גבוה יותר ממטרד הרעש בהרצליה.

יורי שטרן: ברור.

יורי שטרן: אבל מה לעצם העובדה שבמקום יש המראה ונחיתה?

יוסי שפיצר: גם בתל-אביב ובחולון יש המראה ונחיתה, כך גם באילת.

יוסי שפיצר: כולם יודעים איפה המטוסים נוחתים באילת.

אלי אפללו: אבל אנחנו מדברים על החיוניות של המקום.

23596: מי צריך בכלל את שדה התעופה הזה?

יורי שטרן: אני מבקש להגביל את התשובות, גם לפי בקשת היועצת המשפטית וגם לפי הצעת חבר-הכנסת יתום.

יורי שטרן: יש לכם ראייה מה המיקום הרצוי של שדות התעופה?

יוסי שפיצר: רצוי ששדות תעופה יהיו במקום כלשהו במדבר, שהוא פנוי ממכשולים, שאין בו לא ארובות ולא מכשולים ולא תושבים.

יוסי שפיצר: אבל רובנו טסים בשדות תעופה בעולם, ורובם ממוקמים בערים.

יוסי שפיצר: בכל העולם שדות התעופה ממוקמים לפי הביקוש.

יוסי שפיצר: כל שדה תעופה שהוא אפשר להעביר לנגב – אם כי שם יהיו בעיות עם משרד הביטחון – אבל הביקוש לשדה התעופה קובע.

יוסי שפיצר: שדה התעופה בהרצליה הוא השדה העיקרי לתעופה הכללית במדינת ישראל.

יוסי שפיצר: השאלה היא אם יש להעביר את השדה הזה, שמשרת את אוכלוסיית כפר שמריהו, כפר סבא, רעננה והרצליה.

23596: איך השדה משרת את האוכלוסייה הזאת?

23596: התושבים נוסעים?

שמחה רשף: אני תושב הרצליה ואני טס.

23596: מה זה משרת?

23596: שדה דב משרת את התושבים ולא שדה התעופה בהרצליה.

23596: הציניות הזאת.

אילן שלגי: השדה משרת 200 אנשים על חשבון 200,000 אנשים אחרים.

יורי שטרן: גם הם תושבים.

יוסי שפיצר: בתוך אזור הביקוש, אזור המרכז, יש בעיה במציאת חלופות.

אילן שלגי: לפני חמש שנים ביקשתם שבתוך שלוש שנים שדה התעופה ייסגר.

יורי שטרן: ראשית, מה אתם עושים כדי למצוא מקום חלופי?

יורי שטרן: שנית, איך מתקדמים החיפושים לנוכח תכניות ההרחבה, שאני מניח שאי-אפשר להגיש אותן בלי ההתייחסות שלכם?

שמואל בן טובים: הם הגישו את התכניות.

אילן שלגי: זאת פשוט רמאות.

יוסי שפיצר: לפני כשלוש שנים הממשלה אישרה תכנית מתאר ארצית לשדות תעופה.

יוסי שפיצר: שדה התעופה בהרצליה מופיע בתכנית.

יוסי שפיצר: כעת חייבים להגיש תכנית מפורטת לשדה.

23596: זה חמור.

אלי אפללו: מה החיוניות של השטח הזה, של שדה התעופה הזה?

אלי אפללו: איזה שימוש נוסף יש לו, מהם ה-15% הנוספים?

אלי אפללו: אני מבין ש-85% מהשימוש הוא של בית הספר לתעופה.

יוסי שפיצר: השדה משמש להחזקה.

יוסי שפיצר: יש שם 5-6 מכוני החזקה למטוסים.

יוסי שפיצר: יש שם מטוסים פרטיים של אנשים שגרים במרכז.

אלי אפללו: בקיצור זה חניון או מוסך.

יוסי שפיצר: שדה תעופה מחייב מרחב גדול.

יוסי שפיצר: זה לא רק מסלול של 1.2 קילומטר ו-150 מטר רוחב.

אילן שלגי: 23 מטר, ולכם יש 18 מטר.

יוסי שפיצר: השדה מחייב התרת מגבלות גדולות מאוד מסביב לשדה.

אילן שלגי: הרוחב של המסלול תקין או לא תקין?

יוסי שפיצר: מנהל מקרקעי ישראל השתמש בצוות מתכננים, כולל ראשי מנהל מקרקעי ישראל לשעבר, ובחן כמה אתרים חלופיים באזור, במרחק נסיעה של עד שעה או משהו דומה.

יוסי שפיצר: לפני שבועיים היה דיון עם מנכ"ל משרד התחבורה בעניין זה, והוא ביקש שבתוך חודש כל הגורמים יביעו את דעתם בנושא.

יוסי שפיצר: גם שר התחבורה החדש ביקש הזדמנות לבחון את הנושא כדי שיוכל לטפל בו.

יוסי שפיצר: לנו, גם מנהל התעופה האזרחית וגם משרד התחבורה, אין לנו התנגדות להעביר את השדה מהמקום.

יורי שטרן: זה לא מספיק שאין התנגדות.

יוסי שפיצר: התהליכים הסטטוטוריים הנדרשים להקמת שדה תעופה היום הם מורכבים.

יוסי שפיצר: הרי אם נלך למקום אחר גם שם יהיו לירוקים ולמשרד לאיכות הסביבה טענות.

יוסי שפיצר: בכל מקום שרוצים להכניס אליו שדה תעופה יש מתנגדים.

יוסי שפיצר: נשמח לקחת כל שדה תעופה קיים.

23596: ניסיתם את שדה התעופה בחיפה?

23596: מה הבעיה בחיפה?

23596: זה פחות משעה נסיעה.

יורי שטרן: אבל גם השדה הזה מצוי בתוך העיר.

23596: אבל יש שדה בין-לאומי.

שמחה רשף: אולי גם נסגור את השדה בחיפה?

23596: השדה בחיפה הוא שדה מאושר.

23596: למה אתה מיתמם?

23596: אתה יודע שבחיפה הולכים לפתח שדה בין-לאומי.

23596: יש בתי ספר לטיסה, יש הכול.

יוסי שפיצר: אמשיך בדבריי.

יוסי שפיצר: הנושא נמצא בבחינה הן על-ידי שר התחבורה החדש שביקש לבדוק את הנושא והן על-ידי המנהל.

יוסי שפיצר: אחרי שתימצא חלופה מתאימה –

יורי שטרן: עברו חמש שנים מאז המכתב הראשון בנושא זה.

יורי שטרן: אני מבין שלפני שבועיים הייתה ישיבה ובעוד חודש יביע כל גורם את דעתו.

יורי שטרן: אבל מה נעשה בחמש השנים האלה?

צביה בלאו: אני מבקשת לעדכן.

צביה בלאו: בישיבה האחרונה הציע מנהל מקרקעי ישראל 20 חלופות.

צביה בלאו: מתוך החלופות שהוצעו ניפו את רוב החלופות ונשארו ארבע חלופות.

צביה בלאו: ארבע החלופות הועברו להתייחסות הגורמים הרלוונטיים: מערכת הביטחון, מנהל מקרקעי ישראל ועוד.

יורי שטרן: החלופות עוד לא נבדקו מול הגורמים הנוספים?

צביה בלאו: עדיין לא, ארבע החלופות עומדות להיבדק על-ידי הגופים.

צביה בלאו: ארבע החלופות הן: חפר, עין שמר – שכבר התברר שמערכת הביטחון מתנגדת לו, זהר ופולג.

23596: מה בנוגע לאריאל, לחיפה?

יורי שטרן: יש עוד מישהו ממשרד התחבורה שמבקש לומר דברים?

יורי שטרן: אחר כך נשמע את נציג משרד הביטחון.

יוסי שפיצר: אני מבקש לומר עוד משהו לעניין חלופת אריאל: משרד התחבורה תומך בה, אבל צריכים להתקיים שלושה דברים כדי שהיא תהיה רלוונטית.

יוסי שפיצר: ראשית, שמשרד הביטחון יסכים לכך; שנית, שערפאת יסכים;

ניסן סלומינסקי: וששינוי תסכים.

אילן שלגי: נסכים.

יוסי שפיצר: מאחר שהאזור באריאל הוא אזור של גבעות, מצאו גבעה שאפשר ליישר אותה.

יוסי שפיצר: הבעיה היא שהיא הייתה בדיוק בצד של האוטונומיה, והיה צריך לעשות החלפת שטחים.

יוסי שפיצר: כל זה נבדק לפני כשנתיים, עוד לפני האינתיפאדה.

יוסי שפיצר: תמכנו בחלופה הזאת.

שמחה רשף: גם אנחנו תומכים בחלופת אריאל.

יוסי שפיצר: זה רק לא מעשי בשלב זה.

שמואל בן טובים: הם תומכים, כי לא יצא כלום מחלופת אריאל.

לאה נס: גם מהחלופות האחרות לא יצא כלום.

23596: מה בנוגע לחיפה?

23596: לא בדקתם.

23596: זהו שדה תעופה אזרחי.

23596: הוא מחוץ לעיר, הוא על יד הים.

יורי שטרן: רמת הרעש בחדש היא בניגוד לכל התקנים.

גדי רובין: אני היועץ המשפטי של רשות שדות התעופה.

גדי רובין: נוכח כאן גם ראש אגף בטיחות טיסה ברשות שדות התעופה, אחראי על יחידת איכות הסביבה ומנהל שדה התעופה בהרצליה.

גדי רובין: כל המידע שתבקשו יינתן לכם עכשיו.

יורי שטרן: אני רק מבקש שתקצרו, צריך לשמור קצת לבג"ץ.

גדי רובין: בג"ץ מאחורינו.

גדי רובין: אנחנו רק ממתינים להחלטה.

גדי רובין: אבל צריך לדעת מה קורה בבג"ץ.

גדי רובין: שנית בנושא ההסדרים שרשות שדות התעופה קבעה: את ההסדרים לא קבעה האגודה לתעופה כללית.

גדי רובין: לא היא קבעה שלא יטוסו מ-14:00 עד 16:00 או שלא יטוסו לפני השעה 09:00 בימי חג; רשות שדות התעופה עם משרד התחבורה, כמי שאחראיים לשדה וכמי שמנהלים אותו, מנסים כל הזמן למצוא את האיזונים הנכונים בין התעופה לבין הסביבה.

גדי רובין: שעות הפעילות צומצמו כל הזמן.

גדי רובין: בכל פעם שעשינו את זה, בפעם האחרונה בוודאות, הוגשה עתירה לבג"ץ נגדנו על-ידי בתי הספר לטיסה.

גדי רובין: מצד שני הצטרפו לדיון התושבים והרשויות ובית המשפט קבע שכנראה נקודת האיזון שאנו מנסים למצוא לפחות קרובה למיטב.

גדי רובין: נמשיך לעשות כל מה שצריך לעשות כדי למצוא את נקודות האיזון האלה ככל שהדבר אפשרי.

יורי שטרן: מבחינת

יורי שטרן: כם אין שום סיכון?

גדי רובין: לא אמרתי את זה.

גדי רובין: בנושא בטיחות אי-אפשר לומר שאין שום סיכון.

גדי רובין: אבל אפשר לומר אם עומדים בתקנים או לא עומדים בתקנים.

גדי רובין: אין דבר כזה שאין סיכון.

גדי רובין: ראש אגף בטיחות בתעופה יכול לומר כאן דברים בנוגע לרוחב המסלול.

גדי רובין: אם רוצים את התשובה, רוחב המסלול מתאים לסוגי המטוסים שפועלים בשדה.

גדי רובין: זאת התשובה.

קריאה: ומה בנוגע לרעש?

גדי רובין: עוד לא הספקתי להגיב לעניין הזה.

גדי רובין: מבחינתנו השדה פועל לפי כל תקני הבטיחות המחייבים.

גדי רובין: זאת התשובה שלנו, כמו כל השדות.

יורי שטרן: התשובה הזאת היא גם בהתחשב במרחק מאזורי המגורים?

גדי רובין: כן, ומטרדי הרעש לא מצדיקים את סגירת השדה.

גדי רובין: אלה שתי התשובות שניתנו לבג"ץ באופן פורמלי.

גדי רובין: שני האנשים הרלוונטיים נוכחים כאן ויוכלו לתת נתונים.

יורי שטרן: לי אין עוד שאלות אליכם.

יורי שטרן: אני רוצה לשמוע את המשרד לאיכות הסביבה.

גדי רובין: אני מבקש לומר רק עוד מילה אחת בנוגע לתכנון.

גדי רובין: כועסים נורא שפתאום רשות שדות התעופה מתכננת שדה, אך צריך להבין את הנקודה הזאת.

גדי רובין: שדה התעופה בהרצליה קיים 50 שנה לפי חוק, הוא מופיע בחוק רשות שדות התעופה.

גדי רובין: אבל למרבה האבסורד במשך אותן 50 שנה השדה לא הופיע בתכניות המתאר של מדינת ישראל.

יורי שטרן: אז מצאתם זמן לעשות זאת.

גדי רובין: המדינה שקדה במשך 25 שנים פחות או יותר, כך נדמה לי, על תכנית מתאר ארצית לשדות תעופה פנים ארציים – כלומר על תמ"א 15.

גדי רובין: אחרי 25 שנים או משהו כזה סוף-סוף אישרו את התכנית.

גדי רובין: התכנית קובעת גם שדה תעופה בהרצליה, מתוך הבנה שזה שדה תעופה קיים.

גדי רובין: התכנית דורשת מרשות שדות התעופה להגיש תכניות בתוך שלוש שנים, וָלא – השדה יימחק.

גדי רובין: שדה התעופה אינו נותן מענה טוב לתעופה הכללית.

גדי רובין: הוא לא נותן מענה מספיק.

גדי רובין: לכן מחפשים חלופות.

גדי רובין: אבל כשרשות שדות התעופה מגישה תכנית היא חייבת לתת תכנית שנותנת מענה לצרכים.

גדי רובין: התכנית כוללת עוד משטח חניה סלול שייתן פתרון לתעופה האזרחית, וזאת הבנייה בשדה – משטח סלול נוסף, שאני לא יודע מה שטחו, שאמור לתת מענה לצרכים.

אילן שלגי: לפני חמש שנים רציתם לסגור בתוך שלוש שנים, כך כתבתם.

גדי רובין: אנחנו איננו רשויות התכנון במדינת ישראל.

גדי רובין: כמו כל גורמי התעופה אנחנו מוכנים לכל חלופה סבירה.

גדי רובין: כל עוד שדה התעופה מופיע בחוק רשות שדות התעופה, רשות שדות התעופה חייבת לפתח אותו, לנהל אותו ולתכנן אותו.

יורי שטרן: הכנתם תכנית מתאר על בסיס העובדות הקיימות.

יורי שטרן: אך העובדות נקבעו לפני עשרות שנים, וייתכן שהן לא עונות היום על הצרכים – מהבחינה הבטיחותית, מהבחינה של איכות הסביבה, מבחינת התעופה עצמה.

יורי שטרן: לדעתי מן הראוי להציג תכנית אחרת, חלופה למיקום הקיים של שדות התעופה, אלטרנטיבה לתפיסה הקיימת.

יורי שטרן: ראוי לעשות זאת אלא אם כן חושבים שנכון להשאיר את השדות תקועים במרכזי העיר: שדה התעופה באילת, שדה התעופה בחיפה וגם שדה דב – שאף-על-פי שעשו בו שינויים לכיוון הים, עדיין זה מטרד.

גדי רובין: התשובה פשוטה מאוד.

גדי רובין: יש שני תהליכים שיש לעבוד עליהם במקביל.

יורי שטרן: הבנתי שכל עוד אין חלופה אתם פועלים.

יורי שטרן: שאלתי אם במקביל לתכניות שאתם מכינים, שמתייחסות לשדות התעופה הקיימים, יש לכם גם חשיבה ותכנון בכיוון ההפוך – האלטרנטיבות.

גדי רובין: התשובה היא כן.

גדי רובין: תמ"א 15 לשדות תעופה מכילה אתרים קיימים וכן אתרים חדשים.

יורי שטרן: והם יהיו במקום השדות הקיימים או נוסף עליהם?

גדי רובין: הם יכולים להיות במקומם והם יכולים להיות נוספים.

גדי רובין: זהו מאגר האתרים שבהם אפשר להקים שדות תעופה במדינת ישראל.

גדי רובין: מהדיון הקצר מתברר שיש אינטרסים שמקשים על מציאת החלופה המתאימה.

גדי רובין: כשרצינו למצוא חלופה לטיסות ההקפה, טיסות הלימוד, חשבנו על שדה התעופה עטרות.

גדי רובין: אבל הרעיון הזה נפל.

גדי רובין: בשדות תעופה אחרים קשה יותר להכניס תלמידי טיסה, גם בשל השימושים הצבאיים בשדות התעופה האלה.

גדי רובין: משרד הביטחון ודאי יאמר זאת.

יורי שטרן: הפסקת הפעילות בעטרות היא עובדה מוגמרת?

גדי רובין: נכון להיום שדה התעופה עטרות הוא באחריות צה"ל בהיבט הקרקעי שלו, לא חיל האוויר.

גדי רובין: אין בו שום פעילות אווירית עד שנקבל הנחיות שאפשר להפעילו.

גדי רובין: לצערנו יש שם נגמ"שים וחיילים ירוקים.

עודד הגלילי: אל תציג את זה לא נכון, עו"ד רובין.

עודד הגלילי: שדה התעופה עטרות נסגר לתעופה בגלל בעיות ביטחוניות של ירי וכולי.

עודד הגלילי: החיילים שומרים על השטח כדי שהשדה יישאר.

עודד הגלילי: אני מבקש לא להפיל על מערכת הביטחון שהיא סגרה את שדה התעופה.

שמחה רשף: כלומר אי-אפשר לטוס כי יורים שם.

עודד הגלילי: כל הזמן שואלים למה לא נעשות בדיקות ואני לא מבין למה מסתירים: היה צוות רב-משרדי שהוקם על-ידי שר התחבורה.

עודד הגלילי: הוא בחן את החלופות והוציא חוברת, זה היה בשנת 2000.

עודד הגלילי: יש המלצה שהצטמצמה למקום אחד: הקמת שדה תעופה חדש דרומית לתל יצחק.

עודד הגלילי: החומר הוגש לשר התחבורה ומשום מה על זה לא מדברים.

שמחה רשף: אנחנו גם בעד בהצעה הזאת.

שמחה רשף: אבל התושבים שם פחות טובים מהתושבים של הרצליה?

עודד הגלילי: המקום אושר על-ידי מנהל התעופה האזרחית, אושר על-ידי משרד הביטחון, אושר על-ידי רשות שדות התעופה.

עודד הגלילי: הייתה שם בעיה נדל"נית עם מושבים באזור, שאלות של שטח חקלאי וכולי.

יורי שטרן: תנו להם שטח במרכז הרצליה.

עודד הגלילי: השטח הזה נקי, הישובים די רחוקים ממנו.

עודד הגלילי: אני רק לא מבין למה הדוח לא הוצג כאן.

עודד הגלילי: אומרים שלא נעשתה עבודה – אבל נעשתה עבודה.

יורי שטרן: זה יותר קל מבעיית ערפאת.

יורי שטרן: מה קרה להמלצה הזאת?

עודד הגלילי: היא הגיעה לשר התחבורה, אני לא יודע.

יוסי שפיצר: ראשי הרשויות באזור התנגדו.

עודד הגלילי: אנחנו נציגי מדינה, אל תערבו אותנו בנושא המפלגתי.

עודד הגלילי: שדה התעופה מגידו נמצא בתוך תחום הפעילות של כנף 1.

עודד הגלילי: כל הגישות עוברות מעל השדה הזה.

עודד הגלילי: בוועדה הזאת מערכת הביטחון הסכימה שבסופי שבוע ובחגים יגיעו בתי הספר לטיסה לעשות הקפות מעל מגידו, כי אז חיל האוויר לא טס.

עודד הגלילי: ברור שקבענו מגבלה שיהיה אפשר להפסיק את הטיסות אם יקרה משהו.

עודד הגלילי: מנהל התעופה האזרחית מתנגד לכך, כי בעצם יהיה צורך להמריא מהרצליה ולהגיע לשם.

עודד הגלילי: אבל אין למערכת הביטחון התנגדות שבסופי שבוע שדה התעופה מגידו ישמש להקפות של בתי ספר לטיסה.

עודד הגלילי: באמצע השבוע אי-אפשר לעשות זאת.

יורי שטרן: מה קרה להמלצה בנוגע לתל יצחק?

יוסי שפיצר: בעקבות העבודה הזאת קיבל עליו מנהל מקרקעי ישראל לבחון חלופות אחרות ולהתרחב מבחינת החלופות.

יוסי שפיצר: חלופת תל יצחק מופיעה בהצעות.

יורי שטרן: הייתה המלצה אחת של ועדה בין-משרדית שהייתה מקובלת על כל המשרדים, נכון?

יורי שטרן: מה קרה אתה?

יוסי שפיצר: כשבאו לבחון את הנושא היו התנגדויות של קיבוצים באזור.

אלי אפללו: תמיד יהיו התנגדויות.

יורי שטרן: איך זה שקול מול התנגדות עיריית הרצליה, למשל?

יוסי שפיצר: יש תכניות מתוכננות.

יוסי שפיצר: מנהל מקרקעי ישראל קיבל עליו לבחון עוד אתרים.

יוסי שפיצר: החלופה הזאת נמצאת במסגרת הבחינה.

מיכה גוטשטדט: אתם רוצים תשובה רשמית?

מיכה גוטשטדט: הדם של תושבי תל יצחק לא פחות סמיך או יותר סמיך מהדם של תושבי הרצליה.

מיכה גוטשטדט: אבל אני מבקש לומר לפרוטוקול שאנחנו תומכים בהעברת שדה התעופה לתל יצחק.

23596: בתור מי שמייצגת 100,000 תושבים אני מבקשת רשות דיבור.

יורי שטרן: אני מבקש לשמוע את נציג המשרד לאיכות הסביבה.

יורי שטרן: חברת הכנסת נס מזכירה לי שלא אזלזל בהם.

סטליאן גלברג: המשרד לאיכות הסביבה, כמו רוב משרדי הממשלה, משקיע מאמצים אדירים בנושא שדה התעופה בהרצליה בגלל קרבתו לאוכלוסייה המודעת לאיכות הסביבה.

סטליאן גלברג: בימים הטובים של שדה התעופה הזה התנועות האוויריות שם היו פי שלושה מהתנועות האוויריות בנמל התעופה בן-גוריון.

סטליאן גלברג: עם זאת יש לא מעט מגבלות, בעיקר בזכות התושבים והרשויות שמייצגות אותם.

סטליאן גלברג: גם משרד התחבורה וגם רשות שדות התעופה השקיעו מחשבה רבה ומאמצים רבים באכיפת המגבלות וביצירתן.

סטליאן גלברג: שדה התעופה בהרצליה אינו גורם היום לרעש שאפשר להגדירו רעש בלתי סביר.

אילן שלגי: יש כאן מכתב של המשרד לאיכות הסביבה שטען משהו אחר.

אילן שלגי: מה קרה מאז?

יורי שטרן: מאז השתנו התנאים בשטח.

סטליאן גלברג: עם זאת באזורים שבהם רעש הרקע נמוך מאוד הוא מהווה מטרד, אין ספק בכך, מה עוד שמטרד הוא עניין סובייקטיבי, וחיוניות הפעילות שמתבצעת בשדה היא מרכיב עיקרי בשעה שבוחנים את המצב.

סטליאן גלברג: גם מבחינתנו וגם מבחינת התושבים שדה התעופה בהרצליה הוא מגרש משחקים למבוגרים, אין כאן פעילות מעבר לזה.

אילן שלגי: מגרש משחקים למיליונרים.

אלי אפללו: מה זה משנה.

אלי אפללו: יש להם זכות.

אלי אפללו: אני מבקש לשמוע התייחסות לגופו של עניין, לסתירה בין המכתב הזה לשינוי במגמה.

סטליאן גלברג: המכתב הוא משנת 2000.

סטליאן גלברג: מאז יש איסור על ביצוע הקפות בסופי שבוע.

סטליאן גלברג: אין הקפות בסופי שבוע.

סטליאן גלברג: באמצע השבוע יש הקפות.

קריאה: אבל לא בלילה.

23596: אבל בשעות שבתי הספר והגנים פועלים.

אלי אפללו: אז יש סיכון.

סטליאן גלברג: אני מדבר על רעש.

אלי אפללו: הרעש הוא לא רעש באמצע השבוע?

שמחה רשף: אנחנו מקווים שהאנשים בהרצליה עובדים לפעמים.

אלי אפללו: יש אנשים שלא עובדים.

אלי אפללו: אולי הטייסים ילכו למקום אחר?

יורי שטרן: מר גלברג אמר ששדה התעופה הוא מטרד בגלל קרבתו למגורים של אוכלוסייה המודעת לאיכות הסביבה.

יורי שטרן: כלומר יש שדות תעופה שיש בהם מטרד רב יותר, אך בסביבה הדמוגרפית שלהם יש פחות מודעות?

סטליאן גלברג: כל עניין המטרד תלוי בחיוניות.

סטליאן גלברג: הדוגמה הקלסית היא אילת.

סטליאן גלברג: יש שדה תעופה באמצע אילת אך התושבים לא מתלוננים כי יש קשר ישיר בין מספר ההמראות והנחיתות בשדה לבין הפרנסה שלהם.

סטליאן גלברג: בהרצליה אין שום קשר כזה.

אלי אפללו: אין שום חיוניות.

סטליאן גלברג: זה מתקן שעשועים וצריך להתייחס אליו כך.

עודד הגלילי: אין קביעה כזאת של השר סנה.

אילן שלגי: דיברו על השר מרדכי.

עודד הגלילי: יש קביעה של שר הביטחון לבדוק זאת.

יורי שטרן: נשמע את ראש עיריית הרצליה.

23596: ראשית אני רוצה להודות על הדיון הזה.

23596: זאת פעם ראשונה שוועדה בכנסת דנה במצוקה של 200,000 תושבים שאנחנו כבר מתריעים עליה שנים.

יורי שטרן: דנו בכל כך הרבה מצוקות.

23596: אני מודה על כך שאתם דנים במצוקה הזאת.

23596: אני מבקשת גם להודות באופן אישי לחבר-הכנסת שלגי, שהעלה את ההצעה לסדר בכנסת ושמעלה את המודעות לעניין.

23596: להערכתי התרופה היחידה למצוקה של 200,000 התושבים תהיה בכנסת, בכך שהכנסת תחליט בצורה כזאת או אחרת על סגירת שדה התעופה.

יורי שטרן: במלחמת השחרור השדה היה פעיל.

23596: זה נכון, ונעשה מצבה גדולה במקום.

23596: שכן שלי וידיד אישי שלי, ישראל אמיר זגדובסקי ז"ל, הקים את שדה התעופה.

23596: אין ספק שצריך לשים שם מצבה, גלעד, יד.

23596: הוא היה המפקד הראשון של חיל האוויר במשך שלושה שבועות, אף-על-פי שאיש לא יודע זאת.

23596: הוא נפטר לפני כמה חודשים.

אילן שלגי: הוא היה בן 99 במותו.

23596: נכון.

יורי שטרן: אין לכנסת סמכות לקבוע שיש לסגור, ואפילו לא שיש לפתוח.

23596: אז הוועדה הזאת צריכה להמליץ לממשלה להחליט החלטה אמיצה, נכונה וצודקת – לסגור לאלתר את שדה התעופה בהרצליה, מפני שאין בו שום צורך ביטחוני, לאומי או ציבורי.

23596: רק אז ירוצו כולם לחפש חלופות ואני מבטיחה לכם שהן יימצאו.

23596: לחלופין ייתכן שיקרה אסון.

23596: גם אחרי שיקרה אסון כולם ירוצו לחפש חלופות.

אלישע פרי: 85,000 תנועות.

אלי אפללו: גם זה הרבה.

23596: אני מקבלת את ההערה.

23596: בסדר, 85,000 תנועות.

23596: עדיין אני לא יודעת אם יש עוד שדה תעופה שיש בו כל כך הרבה תנועות.

יורי שטרן: תוך כדי הדיון אומר לי מר יחזקאל לביא, יועץ שר הפנים, שתמ"א 15 אושרה על-ידי הממשלה.

יורי שטרן: כלומר כל החיפושים לאתר חלופי הם וירטואליים.

יורי שטרן: התמ"א היא שמחייבת.

סטליאן גלברג: תמ"א 15 קובעת שצריך להיות שם שדה תעופה, אבל לא בתי ספר לטיס.

23596: אפשר גם להחליט בהחלטת ממשלה שהממשלה גורעת מתמ"א 15 את שדה התעופה בהרצליה.

23596: זה בסמכותה של הממשלה.

23596: אני שומעת את הציניות בדיון כאן.

23596: אני לא מאמינה שהאנשים שמדברים מאמינים במה שהם אומרים.

23596: אני נדהמת מרמת הציניות כאן.

23596: איך אפשר להשוות את נמל התעופה בן-גוריון או את שדה התעופה באילת לשדה שהוא בסך הכול מגרש משחקים למבוגרים, כמו שאמר נציג המשרד לאיכות הסביבה – וזה משפט מפתח.

מיכה גוטשטדט: יש טענה שבתוך שנה יהיה אסון.

קריאה: הסקר נכתב לפני חמש שנים.

23596: לפי הסקר זה יקרה בתוך חמש שנים.

23596: אדוני, אני מבקשת את רשות הדיבור, את הציניות תשאיר מחוץ לדלת.

23596: אני לא צינית.

מיכה גוטשטדט: הדוח נכתב בשנת 1999.

23596: יש הצדקה לנמל התעופה בן-גוריון, יש הצדקה לשדה דב, יש ודאי הצדקה כלכלית וקיומית לשדה התעופה באילת.

יורי שטרן: שדה התעופה באילת יכול לזוז לעבדה באותה מידה.

23596: ייתכן.

23596: אבל יש שם הצדקה, כי לא תהיה תיירות ולא תהיה פרנסה אם לא יהיה שדה תעופה.

23596: הרצליה לא מתפרנסת משדה התעופה הזה.

23596: שום תושב הרצליה לא מתפרנס מזה.

23596: אין שום הצדקה לשדה התעופה בהרצליה, הוא חייב לעבור.

יורי שטרן: ויבואו עם פיתוח רכבת.

23596: אני מבקשת שהוועדה תחליט לבטל את השדה כי אין לו שום צורך.

אלי אפללו: לא אמרו שהם לא תקניים.

אלישע פרי: אמרו תשתית ישנה.

אלישע פרי: כשאנחנו רוצים להשביח את המוסכים אנחנו מגיעים לבית משפט בגלל בנייה בלתי חוקית, כי מבחינת גב' גרמן אנחנו לא קיימים.

אלישע פרי: אני רוצה להשביח כדי שיהיה פחות סיכון אווירי, כדי שהמטוסים יהיו שמישים יותר, ומפריעים לי בהרצליה לתקן את המוסכים.

23596: אתה צריך לצאת מהרצליה.

אלישע פרי: אני מבקש לפנות לוועדה בעוד עניין אחד: צריך לראות את המורכבות של הדברים.

אלישע פרי: שלחתי פקס לעוזר הוועדה, והפניתי את תשומת הלב לשתי עבודות שנעשו בשנים 2000 ו-2002.

אלישע פרי: בשנת 2002 נעשתה עבודה של מנהל מקרקעי ישראל.

אלישע פרי: לפני חודש הייתה ישיבה בנושא אצל מנכ"ל משרד התחבורה.

אלישע פרי: דנו שוב בכל החלופות והגיעו לשתי חלופות.

אלישע פרי: אפשר לקרוא את העבודה הזאת בשקט.

ליאור כץ: אני פועל בהיבטים משפטיים מטעם שלוש העיריות שמסביב לשדה התעופה.

ליאור כץ: אני מבקש להעמיד דברים על דיוקם.

ליאור כץ: ראשית, בניגוד להצגת הדברים בנימה מתונה, יש שורה ארוכה של מכתבים ושל מסמכים של רשויות התעופה שבהם נאמר אותו דבר במשך שנים: יש בעיה בטיחותית ויש מפגע קשה של רעש.

גדי רובין: זה ממש טיעון לבג"ץ.

גדי רובין: יש גבול.

גדי רובין: ממש ניהול הבג"ץ.

יורי שטרן: אנחנו לקראת החלטה של בג"ץ.

יורי שטרן: לא נפסוק כאן אם צריך להוציא צו סגירה לשדה התעופה.

יורי שטרן: לא נדון בסוגיה הזאת, היא בבג"ץ.

יורי שטרן: לכן אין טעם להוסיף נימוקים.

ליאור כץ: מסמך הצוות הבין-משרדי של משרדי הממשלה הוגש למנכ"ל משרד התחבורה בשנת 2000.

ליאור כץ: הוא נמצא לפניי כאן.

ליאור כץ: ההמלצות של הצוות הן אלה: "לטווח הארוך – אסטרטגיה: להקים שדה תעופה לתעופה הכללית הפרטית מדרום לתל יצחק, ועם השלמתו לסגור את השדה התעופה בהרצליה… בטווח הקצר: בתוך שנה להפסיק את פעילויות ההקפה בשדה תעופה הרצליה".

יורי שטרן: הבנתי שזה הופסק.

קריאה: לא, רק בסופי שבוע.

ליאור כץ: במסמך הצוות הבין-משרדי נכתב בשנת 2000: "דרומית לקיבוץ תל יצחק קיים שטח שאינו מוגדר כשדה תעופה ומנחת בתמ"א 15, אך אם יוקם בו שדה תעופה ומנחת ניתן יהיה להעביר אליו את כל הפעילות מהרצליה או את חלקה הגדול.

ליאור כץ: יש לציין החל להיבחן על-ידי מנהל התעופה האזרחית ומנהל מקרקעי ישראל בשנת 1995 ונמצא שהאתר יכול להוות תחליף לשדה התעופה בהרצליה מבחינה תעופתית".

יורי שטרן: מאז ודאי בנו מסביב.

עודד הגלילי: לא ציינתי זאת קודם, אבל אני תושב האזור.

עודד הגלילי: למרות זאת אני מוכן לקבל את המטרד שם.

עודד הגלילי: כרגע השטח עדיין פנוי.

עודד הגלילי: זה שטח חקלאי, והוא עדיין עומד פנוי ומוכן.

אורי אורלב: דיברו כאן הרבה על בטיחות.

אורי אורלב: שדה התעופה הזה הוא לא יותר מסוכן מכל שדה תעופה אחר בעולם או בארץ.

יורי שטרן: אלה החדשות הטובות?

אורי אורלב: זה לא חדשות.

אורי אורלב: העלו כאן נבואות אפוקליפטיות על תאונה בתוך חמש שנים.

אורי אורלב: נדמה לי שהדוח נכתב לפני חמש שנים ואנחנו עוד רחוקים מהתאונה.

23596: רק שלא צריך את השדה הזה.

מיכה גוטשטדט: את לא צריכה את השדה, גב' גרמן.

23596: 200,000 איש לא צריכים אותו.

23596: אתה צריך אותו, אתה ועוד 200 איש.

אלישע פרי: משרד התחבורה צריך אותו.

אלי אפללו: לא.

יורי שטרן: רבותיי, אני מבקש שקט.

יורי שטרן: גב' גרמן, את מדברת על רעשים?

יחזקאל לביא: אני מבקש לשאול שאלה: דיברו על תכנית שהוצגה.

יחזקאל לביא: לי לא ידוע שהיא הוצגה לפני גוף תכנוני כלשהו במדינת ישראל.

יחזקאל לביא: כוונתי להצעה בנוגע לתל יצחק.

שמואל בן טובים: נכון, הנושא הזה לא הוצג בשום מקום.

יורי שטרן: נשמע כעת את חברי הכנסת.

יורי שטרן: אחר כך נסכם.

לאה נס: הפתרון יהיה למצוא מקום חלופי.

לאה נס: כל הגורמים משתמשים בזה כתשובה הטובה ביותר, אבל נראה שהוא לא יימצא, וחבל מאוד.

לאה נס: נצטרך להמתין לפסיקה של בג"ץ ואז להאיץ ולנסות למצוא מקום חלופי.

לאה נס: אני מניחה שגם בתל יצחק יהיו תושבים שיתנגדו להקמת השדה.

עודד הגלילי: ברור.

אלי אפללו: אני רואה את הדברים באופן אחר.

אלי אפללו: בעצם החיוניות של שדה התעופה הזה לא הוכחה, מעבר למה שאמר נציג המשרד לאיכות הסביבה – שזה מגרש משחקים למבוגרים.

אלי אפללו: זאת הגדרה צינית אולי, אבל חשובה.

שמחה רשף: למה להעליב?

אלי אפללו: אתה יכול להיעלב.

יוסי שפיצר: זאת הכשרת טייסים לחברות התעופה בארץ.

אלי אפללו: אבל זה יכול להיות במקום אחר.

אלי אפללו: אני אומר את דעתי.

רוני בריזון: אני קצת מוטרד מחוסר האיזון.

רוני בריזון: שמענו קהל גדול ורב שמסביר מדוע לא צריך את שדה התעופה ומדוע הוא מסוכן.

רוני בריזון: אני רוצה לשמוע מילה מהאחרים.

יורי שטרן: הדברים נשמעו.

23596: הקהל הגדול היה מהצד השני.

23596: אנחנו המעט.

רוני בריזון: אתם המעטים?

23596: אנחנו מייצגים את הרבים.

יורי שטרן: התומכים התקשרו הביתה.

רוני בריזון: אני מעדיף לשמור את ההערות שלי עד שתהיה פסיקה של בג"ץ כי אני רוצה שניזהר מאוד בדברים האלה.

רוני בריזון: יש לי מה לומר.

יורי שטרן: אני מבקש לומר כמה דברים לפני שחבר-הכנסת שלגי, שהוא המציע, יסכם.

יורי שטרן: ראשית אני לא מסכים עם ההגדרה שזה עניין לשעשועים.

יורי שטרן: לצי המטוסים הפרטיים חייב להיות מקום משלו.

יורי שטרן: אין שום סיבה לזלזל בזכותם של אנשים שהם בעלי מטוסים שבקרבת מקום המגורים שלהם יש מתקן שמתאים לזה.

שמחה רשף: אני מבקש לומר משפט קצר בנושא זה, לידיעת נציג המשרד לאיכות הסביבה: טייסי אגודת התעופה, כל המיליונרים שלך, התנדבו לבצע טיסות עבור משרד לאיכות הסביבה.

שמחה רשף: כל הטיסות בהתנדבות, רובן המכריע, יוצאות משדה התעופה בהרצליה וימשיכו לצאת משם.

שמחה רשף: אין מקום אחר.

שמחה רשף: לכן ההתייחסות למקום כאל מגרש משחקים למבוגרים לא הייתה הערה במקום.

אלי אפללו: זה לא רלוונטי.

יורי שטרן: ההצעה היא שהן תצאנה ממקום אחר.

אילן שלגי: בכל הכבוד לטיעונים הרבים שנשמעו כאן מפי האינטרסנטים, יש כאן אינטרס של 200-300 איש מול אינטרס של 200,000 איש.

אילן שלגי: אמרתי כבר שיש לי נגיעה אישית לנושא כי אני תושב האזור – אם כי אינני תושב השכונות הסמוכות לשדה התעופה.

יוסי שפיצר: למה אומרים 200,000 איש?

אילן שלגי: סליחה.

אילן שלגי: אני חושב שאתם, מנהל התעופה האזרחית, נוהגים כאן לא בציניות אלא אפילו בצביעות, הייתי אומר – אולי כדי שתהיה תעסוקה להרבה פקידים אצלכם.

אילן שלגי: לא ייתכן שלפני חמש שנים כתבתם שיש לסגור את שדה התעופה בתוך שלוש שנים והשר שלכם כתב שיש לסגור בתוך שנתיים, אך אתם ממשיכים לעבוד כרגיל.

אילן שלגי: יש החלטה או המלצה של ועדה שהייתם שותפים לה להעביר את שדה התעופה לתל יצחק, אך פתאום היא נעלמת.

אילן שלגי: נציג משרד הפנים אומר שהחומר לא הוגש לשום רשות תכנונית.

אילן שלגי: למה זה קרה?

אילן שלגי: בגלל לחצים פוליטיים או בגלל רשלנות אצלכם?

אילן שלגי: אני לא מבין את זה.

מיכה גוטשטדט: שום דבר לא הוגש, שום חלופה.

אילן שלגי: אני מבקש לחזור על מה שאמרתי בתחילת הדברים.

אילן שלגי: לי יש בוודאי כבוד מלא לבג"ץ.

אילן שלגי: אבל הבג"ץ הוגש על-ידי הרשויות משום שמשרד התחבורה לא עומד בהבטחותיו להזיז את השדה.

אילן שלגי: משרד התחבורה רשאי להחליט היום שהוא מזיז את השדה.

אילן שלגי: לא ייתכן שמשום שממתינים לבג"ץ משרד התחבורה יחשוב שיש לו זמן.

אילן שלגי: אנחנו יודעים שבג"ץ עמוס.

אילן שלגי: ייתכן שהרשת המחוקקת לא צריכה לצוות דברים על הרשות המבצעת, אבל משרד התחבורה צריך להמשיך בתכנון כי יש תמ"א 15 ונקבעו שלוש שנים.

אילן שלגי: בבקשה, הואילו להמשיך בתכנית של תל יצחק, אל תחביאו אותה.

קריאה: כולל אותך.

אילן שלגי: כולל כולם.

יורי שטרן: אני חייב להסתייג מדברי עמיתי חבר-הכנסת שלגי.

יורי שטרן: לא מדובר ב-200 איש, כי באימונים יש הרבה יותר.

יורי שטרן: זה לא עניין של אנשים.

אילן שלגי: אז 2,000 איש.

מיכה גוטשטדט: זאת התשתית לדור חדש.

לאה נס: זה עניין של עתודה.

23596: איזו עתודה?

23596: טייס ג'מבו מוכשר שם?

מיכה גוטשטדט: כן, גם שם.

23596: כמה טייסי ג'מבו יש?

קריאה: שמונה.

אלי אפללו: כל טייסי המדינה מוכשרים שם?

מיכה גוטשטדט: אז תמצאו מקום אחר.

אלי אפללו: זאת בעיה שלהם, הם צריכים לעזוב.

מיכה גוטשטדט: היא לא כל כך פשוטה, כנראה.

אלי אפללו: לא, הבעיה היא שלא רוצים לפתור את הבעיה.

אלי אפללו: מושכים את הזמן.

יוסי שפיצר: אנחנו עושים מה שהשרים אומרים.

אלי אפללו: אז אמרתי מה לא בסדר.

אלי אפללו: אתה עכשיו נציג השר, מר שפיצר.

יורי שטרן: אני לא רוצה שהוועדה תזלזל בצרכים של שדה התעופה, אבל היו המלצות מלפני חמש שנים והיו המלצות מלפני שלוש שנים – והן המלצות מפורטות בהרבה.

יורי שטרן: הייתי רוצה לקבל ממשרד התחבורה הסבר מדוע ההמלצה בנוגע לתל יצחק לא הוגשה לגורמי התכנון.

יורי שטרן: התנגדויות מקומיות הן לא עניינו של משרד התחבורה, לא הוא יתעמת אתן.

יורי שטרן: מרגע שהדברים מגיעים לוועדה המחוזית או לגורמי התכנון האחרים, הם אלה שבודקים את העניינים הסטטוטוריים.

יורי שטרן: אתם הייתם אמורים להעביר את התכנית לתכנון, ואז משרד הפנים והמערכת שלו ומנהל מקרקעי ישראל היו אמורים להתמודד עם הבעיה.

יורי שטרן: אם זאת הייתה המלצה של הוועדה הבין-משרדית, נראה לי שהמהלך הנכון היה להעביר אותה הלאה לגורמי התכנון.

צביה בלאו: זה נעשה, ההצעות הועברו לבדיקת הגורמים.

צביה בלאו: ארבע החלופות הועברו לבדיקת הגורמים.

צביה בלאו: יש מכתב בעניין זה.

יורי שטרן: אם כן אנחנו מבקשים להבין מה היה בשנתיים וחצי שחלפו מאז סיום עבודת הוועדה בין-משרדית ועד הישיבה ההיסטורית מלפני חודש, שאולי הזיזה קצת את הדברים.

יורי שטרן: בכל מקרה להמשך הדיון שלנו נמתין להחלטת הבג"ץ.

אורי אורלב: מזיזים.

יורי שטרן: אבל לאט.

יורי שטרן: היה כבר שדה תעופה משותף עם הירדנים, אני מקווה שהוא לא יקום.

יורי שטרן: על כל פנים לדעתי אין גורם אחר חוץ מרשות שדות התעופה שאמור להגיד לנו, לציבור, אם המיקומים ההיסטוריים יכולים להישאר כמות שהם או אם נדרשת כאן רוויזיה מוחלטת.

יורי שטרן: זאת ראייה אחרת של פריסת שדות התעופה, על כל התפקידים השונים שיש להם.

יורי שטרן: היום דנים בהרצליה, אבל כמו שאמר חבר-הכנסת יתום, הנושא בהחלט יכול לעלות על-ידי תושבי אזורים אחרים.