ועדת המשנה לעניין לוד ועכו, כנסת 16, פרוטוקול מספר 2, 2003-12-29 09:00

דוד אזולאי: שלום, אני פותח את הישיבה.

דוד אזולאי: על סדר יומנו, הבנייה הבלתי חוקית בלוד.

דוד אזולאי: כמי שמכיר את הבעיות, אני יודע שישנה בנייה בלתי חוקית בלוד.

דוד אזולאי: אנחנו נשמע סקירה מראש העיר ומהנדס העיר, ואחר כך נשמע את ההתייחסות של היחידה הארצית של הפיקוח על הבנייה ושל המחוז.

דוד אזולאי: ממה שידוע לי, האכיפה היא אחת הבעיות הקשות של לוד, בכל מה שקשור לבנייה הבלתי חוקית.

דוד אזולאי: אני ארצה לשמוע גם מראש העיר האם חלה החמרה בבעיה של הבנייה הבלתי חוקית, או שישנה רגיעה מסוימת.

דוד אזולאי: כולנו יודעים איפה מתבצעת הבנייה החוקי.

דוד אזולאי: מדובר בעיקר במגזר הערבי.

דוד אזולאי: השאלה שלי היא, האם יש פתרונות לאוכלוסייה הזו, ומהן הסיבות לבנייה המסיבית הגדולה דווקא בציבור הזה.

יובל תמרי: אנחנו היינו רוצים לשלב את ההתייחסות שלנו גם בשלב הראשון של הסקירה.

יובל תמרי: בנוסף, היינו רוצים שהנושא של הפיקוח ישולב גם בנושא של מצוקת הדיור.

דוד אזולאי: זאת ועדת משנה ביוזמתו של היו"ר יורי שטרן מתוך חשיבות שתי הערים, עכו ולוד.

דוד אזולאי: היות והבעיות הן כל כך רבות בשתי הערים הללו, החלטנו בכל פעם לקחת תחום מסוים ולטפל בו.

דוד אזולאי: היום אנחנו מתמקדים בנושא של הבנייה הבלתי חוקית בלוד.

בני רגב: ועדת הפנים סיירה בלוד וראתה את הבעיה של הבנייה הבלתי חוקית.

בני רגב: אנחנו כל פעם מעלים את הבעה של הבנייה הבלתי חוקית לצד פתרונות לאוכלוסייה הערבית.

בני רגב: אנחנו כל הזמן אומרים שצריכים להימצא פתרונות למגזר הערבי, אבל גם אם כרגע אין פתרונות, זה לא אומר שצריך לעבור על החוק.

בני רגב: אנשי המשטרה יוכלו לומר בצורה חד משמעית כמה צווי הריסה בתקופה הקצרה בה אני מכהן כראש עיר, יצאו.

בני רגב: אני מדבר צווי הריסה לתחנות סמים ולבנייה בלתי חוקית.

בני רגב: כל צו הריסה שמגיע אלי ולא נמנע על ידי בתי המשפט, מתבצע.

בני רגב: אין שום פשרות והנחות.

בני רגב: בחודשיים שלושה האחרונים היתה בעניין הזה הפסקה מסיבות אובייקטיביות שונות.

בני רגב: היה חג הרמדן, ועל כן לא נעשו הריסות.

בני רגב: אתם יכולים לבדוק ולראות כי כל צו הריסה שמגיע אלי, נתחם.

בני רגב: אני לא יודע מאיפה אתם מקבלים את הפרטים אולי מתוך הבית בגלל שיקולים כאלה ואחרים.

בני רגב: אנחנו מדברים עם עובדות והוכחות.

יורי שטרן: ישנן עוד עשרות של התחלות בנייה בלתי חוקית.

בני רגב: אנחנו הולכים להפשיר את הקרקעות בשינוי ייעוד, וכרגע זה עומד בוועדה מחוזית בגלל השביתה על כך שלא אושרו אותם אלפי דירות של המגזר הערבי בתוך שכונת פרדס שניר.

בני רגב: אין ספק שזה ייתן פתרונות למגזר הערבי.

בני רגב: חשוב לציין, כי רוב הדירות שנבנו שם הן בבניה בלתי חוקית.

בני רגב: כבר עשרות שנים חלפו מאז וגם המדינה הגיעה להבנה כי אין מה לעשות.

דוד אזולאי: האם יש כוונה להלבין את כל הבנייה הבלתי חוקית?

בני רגב: אנחנו לא מדברים באופן גורף.

בני רגב: אנחנו מדברים ספציפית על שכונת פרדס שניר.

יוסי יוסי הרוש: זו שכונה שרוב השטחים בה הם בבעלות פרטית.

בני רגב: מדובר באדמות מנהל, אדמות המדינה.

בני רגב: אין פשרות בעניין הזה.

בני רגב: היום אנו עומדים בדיון משפטי שהגיע לבג"צ על 5-7 מבנים שנבנו כבר וגרים בהם אנשים.

בני רגב: בית המשפט יחליט מה שיחליט, ואנחנו נפעל בהתאם.

דוד אזולאי: כמה זמן לוקח מהוצאת צו ההריסה ועד לביצוע ההריסה בפועל?

בני רגב: כל מקרה לגופו.

בני רגב: לפני שאנחנו מאשרים את הצו, הצו עובר לידי המשטרה לשם בדיקה.

בני רגב: כאשר היא מאשרת את הצו, הצו חוזר אלינו ואנחנו חותמים.

אריה גלברג: ואז יש צו מניעה ומתחיל תהליך חדש.

בני רגב: אם הבנייה מתחילה ביום חמישי, ושכנים מודיעים לראש העיר כי מתחילים לבנות, ראש העיר לא יכול לעשות כלום.

בני רגב: אני מבקש שיתנו סמכות לראשות המקומית להרוס באותו יום שנודע לנו על בנייה חוקית, את המבנה.

בני רגב: כרגע, אנחנו לא יכולים לעשות כלום.

דוד אזולאי: למה?

יורי שטרן: מה אומר החוק?

אליהו סער: החוק אומר שצריך להוציא קודם כל צו מנהלי, שלאחריו יהיה לאותו תושב 48 שעות להגיש ערעור.

אליהו סער: כאשר יש לאותו תושב את ה-48 שעות האלה ושישי שבת לאחר מכן, הוא יכול לגמור את הכל.

יורי שטרן: האם הצו המנהלי לא אוסר בנייה?

אליהו סער: הוא אומר לעצור את הבנייה.

יורי שטרן: האם הפרת הצו מהווה סביה להתערבות מידית?

אליהו סער: לא.

יוסי בוקר: בית המשפט גם נותן להם יד לעניין הזה.

יוסי בוקר: אין ענישה, אין הרתעה.

דוד אזולאי: ראש העיר אומר כי הוא יודע כי ברגע זה מתבצעת בנייה בלתי חוקית.

יוסי בוקר: כאשר אותו אדם מקבל צו של פרישת בנייה תוך 30 יום, פונה לבית משפט לדיון במעמד שני הצדדים, ישנם הליכים בירוקרטיים רבים, ועד שאנו מקבלים צו, עובר הרבה מאוד זמן.

יוסי בוקר: בזמן הזה אותו אדם כבר קבע את היסודות.

יוסי בוקר: בשישי-שבת יש כבר קירות.

דוד אזולאי: למה דווקא בימים האלה?

אליהו סער: הפיקוח לא עובד בימים האלה.

יוסי בוקר: משפחת זבדה בנתה בניין של 100 מטר מרובע.

יוסי בוקר: הוצא צו, המשטרה הקדישה לכך עם 200 שוטרים, כי הם כבר התחילו לבנות.

יוסי בוקר: בית משפט נתן הוראה להקפאה לשמונה חודשים, עד לדיון הבא.

דוד אזולאי: האם בזמן הזה הם ממשיכים לבנות?

יוסי בוקר: פעולת הבנייה נעשתה שוב.

יוסי בוקר: זה לעג לשלטון החוק.

יורי שטרן: האם במקרה של בנייה בלתי חוקית אין שום עונש נוסף?

יוסי בוקר: החקיקה מתאימה לתקופת הקמת המדינה.

יוסי בוקר: צריך להתאים את החוקים האלה לתקופה של היום.

דוד אזולאי: איך אתה בכל זאת רואה את האפשרות להתמודד עם הבעיה?

יוסי בוקר: כוח לחימה ושינוי החקיקה באופן מידי.

יוסי בוקר: היום אני קורא בעיתון כי ישנה בכנסת הצעה שמי שמוכר משקה ממכר לנער, יקבל סנקציה של שנה מאסר.

יוסי בוקר: אני חושב שאפשר לעשות את אותו דבר בנושא של בנייה בלתי חוקית.

יוסי בוקר: צריך להתאים את החקיקה למצב הקיים.

יחזקאל לביא: אין פה בעיה של חקיקה.

יחזקאל לביא: הבעיה היא שהתהליך עצמו מבחינה משפטית, הוא תהליך ממושך.

יחזקאל לביא: בית משפט לא אפשר עד היום הזה ביצוע מידי של התהליך.

יחזקאל לביא: אני לא מאמין שבית המשפט ישנה את עמדתו.

דוד אזולאי: אנחנו צריכים לשנות את זה ולא בית המשפט.

דוד אזולאי: אם אתה תביא לכך שבית המשפט לא יאפשר להמתין כל כך הרבה זמן להמשך התהליך, יהיה לכך פתרון.

יובל תמרי: בלוד ניתן לדבר על 4 סוגי אוכלוסייה ערבית, מבחינת בעיית הדיור.

יובל תמרי: יש סוג אחד של אוכלוסייה הנמצאת בשכונות שיש להן תוכנית מתאר, כמו נווה ירק.

יובל תמרי: כלומר, שכונות בהן רוב הדברים מוסדרים.

יובל תמרי: הקבוצה השנייה של האוכלוסייה גרה בשכונות שפעם היו שכונות יהודיות, כמו רמת אשכול.

יובל תמרי: הם סובלים מבעיות של שכונות מצוקה.

יובל תמרי: אלה שני סוגים של אוכלוסיות שנמצאות בצד המזרחי.

יובל תמרי: כאשר הולכים לצד המערבי של לוד, מוצאים שנים סוגים של בעיות אחרות.

יובל תמרי: בעיה אחרת היא בעיה של פרדס שניר.

יובל תמרי: מדובר באוכלוסייה שיש לה בעלות פרטית על הקרקע, אבל אין תוכנית מתאר קיימת לאותה שכונה.

יובל תמרי: השורש של הבעיה נובע משנות ה-50, בהן אתן משפחות שהיו אז משפחות קטנות בנו את בתיהם מתוך חוסר תכנון קדימה, שזו בסוף תהיה שכונה של 3,000 תושבים.

יובל תמרי: לאנשים האלה יש בעלות פרטית על הקרקע, ומה שצריך זה להסדיר שם תכנון.

יובל תמרי: בגלל שאין שם תוכנית מתאר, כל אחד בונה על הקרקע הפרטית שלו.

יובל תמרי: בשנת 1999 העירייה עשתה מהלך של הכנת תוכנית מתאר לשכונת פרדס שניר, אלא שהתוכנית הזו נתקעה בגלל ההתנגדות של המושב השכן "ניר צבי" ודרישה שלהם להקים חומת הפרדה.

בני רגב: מי שמתנגד זה לא "ניר צבי", אלא "פרדס שניר".

יובל תמרי: אני לא מדבר על ההתנגדות לחומה, אלא לתוכנית של השכונה.

יובל תמרי: האדריכל ירון טוראל שעסק בתכנון עשה עבודה מצוינת מבחינת המורכבות.

יובל תמרי: זה לא כמו שהמנהל מקבל אזור חדש וריק ומתכנן אותו.

יובל תמרי: פה יש כבר אנשים שגרים, ועל כן עבודת התכנון היא מאוד מורכבת.

יובל תמרי: סוג אוכלוסייה נוסף, היא האוכלוסייה שגרה על המנהל.

יובל תמרי: מדובר בעיקר בדיור ציבורי משנות ה-50 וה-60.

יובל תמרי: אנשים קיבלו דיור ציבורי, כמו "עמידר", על קרקע מנהל ופלשו לאדמות מנהל.

יובל תמרי: הפתרון צריך להיות פתרון של הסדרה, החכרה או מכירה של הקרקע לאותם תושבים.

יוסי הרוש: לתת פרס למי שפלש?

יוסי הרוש: יובל תמרי: אי לא רואה פתרון אחר מלבד זה שהם בסוף ירכשו את הקרקע.

יוסי הרוש: זה הכיוון שצריך ללכת עליו על מנת להסדיר את הדברים.

יוסי הרוש: אני הייתי ממליץ למוסדות שבמקום להיכנס לסיטואציה של קונפליקט עם התושבים, לנסות ללכת עם התושבים ועם ההנהגה שלהם, ולנסות לראות איך מגיעים לפתרון.

דוד אזולאי: מה הפתרון שאתה מציע?

יובל תמרי: הליך גישור בין התושבים לבין המוסדות, שזה משתנה בין קבוצה לקבוצה, שיאפשר להם גם להישמע בתוכו.

יובל תמרי: התושבים האלה נמצאים בלחץ גדול.

יובל תמרי: הם מאוד רוצים להסדיר את העניינים.

יובל תמרי: המצב שלהם הוא מצב מאוד קשה.

יובל תמרי: האנשים האלה גרים בשכונות מצוקה.

דוד אזולאי: אני מכיר את זה, הייתי שם.

אריה גלברג: צו ההריסה המנהלי מוצא נגד הבניין ולא נגד הבונה, וזו הבעיה.

אריה גלברג: בשל כך גם אין שום אכיפה.

אריה גלברג: אתה הורס בניין ואתה אפילו לא יודע מי בנה אותו.

אריה גלברג: אותו אדם אחר כך חוזר ושוב בונה, כיוון ששמו לא מופיע בצו ההריסה.

דוד אזולאי: אני רוצה את ההתייחסות שלך לדברים שנאמרו על ידי יובל.

אריה גלברג: לפי השקפתנו, התושבים לא מעונינים בסדר בשכונות שלהם, כיוון שאז הם יצטרכו לשלם אגרות והיטלים.

דוד אזולאי: על פי מה אתה קובע את זה?

אריה גלברג: האם תושבי השכונה יגישו צו מניעה נגד הקיר, כדי שהקיר יפיל את הטאבו שלהם?

דוד אזולאי: האם לכם כרשות מקומית היה ניסיון הדברות עם איזשהו ועד מקומי של השכונה הזו?

אריה גלברג: ודאי.

אריה גלברג: הועדים כונסו בתחילת התהליך לפני כמה שנים.

אריה גלברג: לכאורה זה היה נשמע טוב, כאילו תהיה אפשרות להגיש בקשה להיתר.

אריה גלברג: חשוב שתדעו כי היטלי פיתוח ליחידת דיור הוא 150,000 שקל לערך.

דוד אזולאי: עזוב כרגע את ההיטלים.

דוד אזולאי: קודם כל צריך להסכים לרעיון כי צריך למצוא פתרון ושהתושבים לא יגישו התנגדויות לתוכנית המתאר.

דוד אזולאי: אני הבנתי כי אחת הבעיות המרכזיות היא שהתושבים עצמם יוזמים את ההתנגדויות.

ליאת גור: פנו לבית המשפט בבקשה להפסיק את בניית החומה בטענה שזה לא חוקי.

יובל תמרי: יש שתי תוכניות, תוכנית לשכונה ותוכנית לגדר ההפרדה.

יובל תמרי: גדר ההפרדה נולדה לפני 4 שנים כהתנגדות לשכונה.

יובל תמרי: מושב "ניר צבי" לא רצה לתת אפשרות לשכונה הזו לקבל תוכנית מתאר, עד שלא יבנו חומה.

יובל תמרי: הוועדה המחוזית עשתה טעות שקשרה בין שני הדברים.

יובל תמרי: מדוע למנוע התפתחות של שכונה, עד שלא תיבנה גדר?

יובל תמרי: מדובר בשתי סוגיות שונות.

יובל תמרי: ההתנגדות של התושבים בשכונה היא לחומה ולא לתוכנית.

יובל תמרי: יוצא מכך שבגלל שהתושבים מתנגדים לחומה, זה גם מעכב את התפתחות השכונה שלהם.

יובל תמרי: הם לא קשרו את הקשר.

יובל תמרי: הוועדה המחוזית היא זו שעשתה את הקשר.

יוסי בוקר: ראש העיר הנוכחי וראש העיר המנוח, מקסים לוי, הובילו מהלך לשני כיוונים, הכיוון שמדבר עליו יובל.

יוסי בוקר: רוב התושבים בפרדס ניר ירצו ללכת על תוכנית ותשלום מיסים וארנונה.

יוסי בוקר: גם להם נמאס מהמצב הזה.

יוסי בוקר: ישנם 20%-25% שהם עבריינים בכל התחומים, ואיתם יש בעיה.

דוד אזולאי: השאלה היא אם הם לא אלה ששולטים.

יוסי בוקר: הם לא שולטים.

דוד אזולאי: האם ה-75% מהאוכלוסייה יכולים להוביל את המהלך.

יוסי בוקר: בצורה מסודרת ומשכלת עם המנהיגות המקומית ונציגים של האוכלוסייה, כן.

יוסי בוקר: צריך שמישהו יארגן את זה ויוביל את זה.

יוסי בוקר: לדעתי, אפשר להגיע בשכונה הזו לפתרון של גישור, ולהתמודד עם 25% האחרים.

דוד אזולאי: זה למעשה נותן פתרון לאוכלוסייה הערבית.

יוסי בוקר: חלק מהפתרון.

יוסי בוקר: נווה שלום זה חלק נוסף.

יוסי בוקר: עכשיו יש בנייה בנווה שלום.

יוסי בוקר: לדעתי, גורמי המדינה נותנים פתרונות, כפי שקורה כרגע בנווה שלום, מימוש נווה שלום ב'.

יוסי בוקר: יש תהליך של בנייה לטובת המגזר.

יוסי בוקר: בנווה ירק הוקצו קרקעות לאותם תושבים לצורך בנייה חוקית.

יורי שטרן: האם התושבים שבונים את הבניינים הגדולים האלה באים ממשפחות מצוקה, או שמדובר בסוחרי סמים.

יוסי בוקר: חלקם משפחות טובות וחלקם סוחרי סמים.

יוסי בוקר: יש עבריינים שיש להם וילות לא חוקיות, בעוד שהם עצמם יושבים בכלא.

יוסי בוקר: גדול סוחרי הסמים נשוי ליהודיה בשם נעמי גרובר, והוא עצמו יושבה בכלא.

יורי שטרן: הטענה שהבנייה הבלתי חוקית ברובה היא תוצאה של מצוקה, היא טענה לא נכונה ברובה.

יוסי הרוש: היא מנותקת מהמציאות.

יוסי בוקר: גם אופי הבנייה לא מצביע על מצוקה.

יוסי הרוש: בשנת 1999 הייתי שותף להכנת התהליך של הכשרת הסיפור שלך פרדס ניר.

יוסי הרוש: אנחנו היינו בבית של משפחת אבו קישא בתוך פרד ניר, עם כל ראשי המשפחות של השכונה.

יוסי הרוש: אנחנו עשינו איתם הסכם כי אנחנו נעשה את תוכנית המתאר על חשבונו, אבל הם צריכים לקחת בחשבון ש-10% מהבנייה יצטרכו להיהרס לטובת גני ילדים וכבישים.

יוסי הרוש: היתה שם הבנה, ואנחנו לקחנו את גוגנהיים וטוראל ושילמנו להם 420,000 שקל כדי שיכינו תוכנית מתאר לאזור.

יוסי הרוש: פעלנו בשני ערוצים, ערוץ להכשיר את השכונה, כאשר הערוץ השני הוא שהתושבים עצמם התחייבו שלא תקום שם אבן אחת והפסקת ההליך המשפטי בבנייה הבלתי חוקית, והם יתחילו בהגשת היתרי בנייה.

יוסי הרוש: הם לא יקבלו היתר בנייה על הבתים, אבל הם יתחילו בהגשה של ההיתרים כדי שאנחנו נראה שהבתים הם בהסכמה.

יוסי הרוש: בסופו של דבר הם לא ביצעו את ההסכמה להפסקת הבנייה.

יוסי הרוש: הם המשיכו אותה כרגיל.

יוסי הרוש: אף אחד מהם לא הגיש בקשב להיתר בנייה.

יוסי הרוש: האנשים היחידים שהגישו היתרי בנייה, אלה אנשים שהגיעו בסוף התהליך לבית המשפט.

יוסי הרוש: כאשר אתה מגיע בסוף התהליך לבית המשפט, התהליך הוא מאוד איטי.

יוסי הרוש: אחרי הליך מנהלי אנחנו מגיעים איתם להליך שיפוטי, כאשר הדיונים נערכים פעם בכמה שנים.

יוסי הרוש: בסוף כאשר הם מודים שהם בנו באופן לא חוקי, בית המשפט נותן תקופה של מספר חודשים כדי להמציא רשיונות.

יוסי הרוש: אם הם לא מוציאים רשיון, העירייה רשאית להגיש בתום התקופה צו על אי קיום בית המשפט, ורק אז ייתכן ויקבלו עונש מאסר.

יוסי הרוש: הם רק אז לוקחים מהנדס ומגישים בקשב להיתר בנייה ובאים לבית המשפט וטוענים שהם הגישו בקשה להיתר בנייה.

דוד אזולאי: האם מקבלים התרי בנייה?

יוסי הרוש: לא.

יוסי הרוש: הם מגישים היתרי בנייה ובאים לבית המשפט ואומרים שהם הגישו בקשה להיתרי בנייה.

יוסי הרוש: הבית הכי קטן הוא בגודל של 500 מטר.

יוסי הרוש: אם מדובר במשפחות מצוקה, מדוע הם בונים טירות כאלה?

יוסי הרוש: אתם צריכים לראות באיזה פאר הבתים האלה נבנים.

ליאת גור: אבל זה בית שמכיל לעיתים 15-20 איש.

ליאת גור: לפני שבועיים פניתי לאדם שיושב במגרש פרטי בו בנויים 40 יחידות דיור של המגזר הערבי.

ליאת גור: חצי מהם נמצאים בסוף המשפט שלהם.

ליאת גור: אמרתי לו כי אני מוכן לעזור לו להכשיר את כל המגרש שלו, בתנאי שהוא יגיש טאבה נקודתית רק על המגרש של 40 יחידות דיור.

ליאת גור: הוא לא הסכים.

ליאת גור: הוא אמר, שיהיה משפט את הבית לא יהרסו לי.

דוד אזולאי: האם בינתיים נמשכת בנייה?

יוסי הרוש: יש לו על אותו מגרש 40 בתים.

יוסי הרוש: הוא מחובר לביוב.

יוסי הרוש: הוא לא הסכים לשלם ארנונה ומיסים על 40 בתים.

יוסי הרוש: אני אמרתי לו כי אני אבדוק אפשרות לפטור אותו מאגרות והיטלים.

דוד אזולאי: כל אותם ה-40 בתים הם של אותה חמולה?

יוסי הרוש: כן.

יוסי הרוש: אם אני יודע שרוצים לזרוק אותי מהבית ואני עשוי ללכת לבית סוהר או לשלם קנס, יהיה לי אינטרס גדול יותר להסדיר את הדברים.

יוסי הרוש: אני לא זוכר אפילו מקרה אחד שבו באו משפחות וביקשו לקדם איתנו את המהלך הזה.

יוסי הרוש: תמיד זה נעשתה בשני קולות, קול המצוקה וקול שני שאומר תעשו מה שאתם רוצים, המדינה לא אוכפת את החוק.

יוסי הרוש: בוקר צודק.

יוסי הרוש: היום כאשר ראש העיר מוציא צו הריסה, רק לאחר 48 שעות ניתן להרוס את הבית.

יוסי הרוש: האדם בתוך 48 שעות יכול לבנות מקסימום את הבטון של הקומה הראשונה.

יוסי הרוש: למה אנחנו בתום 48 לא מבצעים את ההריסה.

יוסי הרוש: אותו אדם יכול להוציא צו מניעה או אם יש לו קומה ראשונה מוכנה.

יוסי הרוש: על יסודות וקונסאות הוא לא רשאי להוציא צו מבית המשפט.

דוד אזולאי: אבל הוא מרים יותר מיסודות וקונסאות.

אריה גלברג: זה לא נכון.

אלברט סיוון: נעשה ניסיון לעשות בתים חוקיים בשכונה.

אלברט סיוון: חלק גדול מהאנשים כבר בנו את הבתים החוקיים שלהם.

אלברט סיוון: יש היום מגרשים פנויים לבתים חוקיים ואף אחד לא רוצה אותם.

אלברט סיוון: בנווה שלום א' ו-ב' יש כמעט 650 מגרשים ובתים, ואנשים לא רוצים לעבור לגור שם, כי הם אינם מעונינים לשלם אגרות.

אלברט סיוון: כמו שציינו כאן, הבנייה הבלתי חוקית נעשית על ידי אנשים מבוססים.

אלברט סיוון: יש גם בעיה נוספת של אנשים שהם אינם תושבי העיר שבאים לבנות בתים בלוד.

דוד אזולאי: מהיכן הם באים.

יוסי בוקר: בשביל תושבי הנגב שבאים מיישובים כמו רהט וכסייפה, לוד היא סביון.

יוסי בוקר: הם נכנסים ללוד, פורקים משאיות וקובעים עובדות.

יוסי בוקר: אם לחמולה של 70 איש יש סכסוך בדרום, היא עוברת להתיישב בלוד.

דוד אזולאי: ואת זה אף אחד לא מפנה.

יוסי בוקר: לא.

דוד אזולאי: הממשל כנראה עסוקה בדברים יותר חשובים.

מהא אלנקים: אני לא בעד אנרכיה בחברה.

מהא אלנקים: אני באה מהמגזר הערבי, ואני בעד שהעיר לוד תהייה במצב הרבה יותר טוב מהמצב בו היא נמצאת עכשיו.

מהא אלנקים: אני רוצה להגיע לרגע בו אני אעמוד ליד מפקד התחנה, בוקר, ברגע של הרסת ביית, ואני אגיד שה מוצדק.

מהא אלנקים: לפני כן צריך לתת את האלטרנטיבות לאנשים.

מהא אלנקים: זה נכון שהמשפחות בונות בנייה מפוארת, אבל איכות החיים שלהם היא ירודה.

דוד אזולאי: אותו אדם בונה וילה במקום שלא מחובר לביוב וליתר המערכות, יוזם את המצב של איכות חיים ירודה בעצמו.

מהא אלנקים: זו האפשרות היחידה שיש לו השכונות האלו לפני הבנייה הלא חוקית, שכונת הרכבת ו-ס.ח היו פחונים.

מהא אלנקים: חולדות אכלו את האפים ואת הידיים של תינוקות שם.

מהא אלנקים: המצב שם היה מאוד קשה והממסד לא התייחס לכך.

דוד אזולאי: איך את יכולה להגיד דבר כזה כאשר יושב פה מנכ"ל העירייה שאומר שישנם 40 מגרשים פנויים לבנייה ואף אחד לא מוכן לבנות שם.

מהא אלנקים: האם מדובר על מגרשים בנווה שלום?

יוסי הרוש: חשוב להדגיש כי המדינה נותנת להם את הבתים בחינם, והם לא מוכנים לקבל אותם.

מהא אלנקים: איפה זה פורסם?

מהא אלנקים: מי יודע על זה?

אלברט סיוון: כולם יודעים על זה.

אלברט סיוון: פנו אליהם.

יוסי הרוש: מתחננים בפניהם לבוא ולגור שם.

מהא אלנקים: אני רוצה שהעירייה תעה שינוי בחשיבה שלה ותראה את טובת התושב לפני שהיא רואה את טובת העירייה או הקופה של העירייה.

מהא אלנקים: גם כאשר חושבים לעשות תוכנית מתאר, עדיין לא חושבים על האוכלוסייה, אלא על כמה יכולים לגבות ארנונה.

דוד אזולאי: למה את חושבת כך?

דוד אזולאי: אף אחד לא דיבר כאן על האגרות.

דוד אזולאי: אמרו רק כי התושבים לא מוכנים לשלם את האגרות.

מהא אלנקים: נווה שלום היא שכונה מוכרת שקיבלה תקציב מהמדינה.

מהא אלנקים: אין שם מכולת אחת.

מהא אלנקים: אין שם יציאה מהשכונה לרחוב ראשי.

מהא אלנקים: אפשר לפתוח רחוב מסודר כדי שאפר יהיה לצאת ולהיכנס אליה.

מהא אלנקים: הכניסה היחידה לשכונה הזו היא דרך הרכבת ששם יש 8 מסילות, וכל 4 חודשים נהרג שם אדם.

מהא אלנקים: כך לא חושבים על בריאות הציבור.

מהא אלנקים: יש שם תחנה לבריאות המשפחה, כאשר אין שביל תקין שאפשר ללכת עליו עם עגלה לתינוק.

מהא אלנקים: אין מסלול הגעה לגני הילדים.

מהא אלנקים: יש שדם ביוב פתוח.

אריה גלברג: מתי היית שם בפעם האחרונה?

מהא אלנקים: אני כל יום שם.

מהא אלנקים: אנחנו רוצים לשתף פעולה כדי להגיע לפתרונות שיהפכו את העיר לטובה יותר לטובת כולנו.

מהא אלנקים: העיר במצב הקיים היא פצצה מתקתקת.

מהא אלנקים: כלח הנוער שיצמח מהשכונות האלה רק יעשה עבודה יותר קשה ליוסי בוקר.

מהא אלנקים: במצב הקיים אני לא רואה שייצא משהו טוב מהילדים שגרים בשכונות האלה.

מהא אלנקים: אני לא רוצה פשע ועוד תחנות סמים.

מהא אלנקים: אנחנו צריכים לעבוד כדי שתהיינה שכונות טובות יותר ולתת לתושבים חיים יותר טובים, כדי שלכולנו יהיה יותר טוב.

אריאל בן חמו: יש פה אי דיוקים בדבריהם של עמותת "שתיל".

אריאל בן חמו: צריך להפריד בין אדמות מנהל לאדמות פרטיות.

אריאל בן חמו: העירייה מיוזמתה באמצעות ראש העיר קידמה תוכנית להכשיר את כל הבנייה בפרדס ניר.

אריאל בן חמו: יוצא שהתושבים מתנגדים לתוכנית בכך שהם מתנגדים להקמת החומה.

אריאל בן חמו: העירייה לא זו שהחליטה להקים את החומה, אלא מדינת ישראל באמצעות הוועדה המחוזית.

אריאל בן חמו: זאת אומרת שהם יוצאים נגד מדינת ישראל.

אריאל בן חמו: כנגזרת לכך מדינת ישראל תקצבה את הנושא של בינויי החומה, ובכך תכשיר את כל הנושא הזה.

אריאל בן חמו: עיריית לוד רוצה לוד רוצה לפתח שם כבישים, מדרכות מערכת ביוב, אבל לא ניתן לתכנן כל זאת בלי תוכנית מאושרת.

אריאל בן חמו: בשנה וחצי האחרונות נבנה בית ספר חדש, גן ילדים דו-כיתתי, מרכז לבריאות המשפחה וכביש גישה מהכניסה של יוסף טל עד למסילת ברזל.

אריאל בן חמו: זה שלב א'.

מהא אלנקים: זה היה כל הזמן.

אריאל בן חמו: זה לא היה כל הזמן.

אריאל בן חמו: העירייה רוצה להכשיר את העניין הזה, לגבות אגרות והיטלים ולפתח את השכונה.

אריאל בן חמו: המשמעות של גביית היטלים וארנונה היא למעלה מ-150 מיליון שקל.

אריאל בן חמו: אתה יודעה מה עושים עם 150 מילין שקלם בשכונה הזו?

אריאל בן חמו: אם הם מתנגדים לכל התוכנית הזו, מאיזה כסף ייעשה הפיתוח?

אריאל בן חמו: לעירייה אין כסף לכך.

יורי שטרן: אני מאחל הרבה הצלחה לחה"כ אזולאי בהובלת הוועדה הזו.

יורי שטרן: אין ספק שהתושבים צריכים פתרונות.

יורי שטרן: אני חושב שחסרה תקשורת מסודרת יותר בין התושבים ונציגי ארגונים לבין השלטונות.

יורי שטרן: כאשר מתכננים אני לא יודע באיזו מידה נכנסים לתוך האוכלוסייה הזו בשביל לשמוע מה היא רוצה.

יורי שטרן: לא אותם הפתרונות שמתאימים לשכונה יהודית מתאימים גם לשכונה הערבית שבה המבנה המשפחתי שם הוא אחר.

יורי שטרן: אם אנחנו לא נלך ונילחם חזק בנושא של הבנייה הבלתי חוקית, שום דבר לא יקרה.

יורי שטרן: האנשים הם אינם פריירים.

יורי שטרן: אם הם יכולים להשיג את אותה המטרה מבלי לשלם, אז שום דבר לא יעשה אותם לאזרחים טובים, כיוון שזה עניין כספי.

יורי שטרן: אכיפת נושא הבנייה הבלתי חוקית, זה תנאי לשיתוף פעולה ולהתקדמות בכל התחום של תכנון ובנייה נכונים.

יורי שטרן: זה נכון שבלי השלטונות זכה לא ילך.

יורי שטרן: אני מתרשם כי בשנים האחרונות יש את הנכונות הבסיסית הזו.

יורי שטרן: כאשר אנו נמצאים במצב של מערב פרוע בתחום הבנייה, אין גם אוכלוסייה שמעונינת להיכנס למהלכים המוסדרים האלה, וזה בגלל השיקול הכלכלי.

יורי שטרן: אם אתם רוצים בטובת התושבים, תפעלו לאכיפת חוקי בנייה.

יורי שטרן: אנחנו היינו בסיור בלוד, וראינו כי רוב הבנייה היא בנייה ראוותנית של עבריינים.

יורי שטרן: לא מדובר בבנייה של משפחות מצוקה שאין להן פתרון אחר.

יורי שטרן: לא מדובר במשפחה שנולד לה עוד ילד, והיא זקוקה לעוד חדר.

יורי שטרן: חלק גדול של הבנייה הזו היא אינה תולדה של מצוקה, אלא תולדה של זלזול מוחלט בחוק, גם בדרך שבה האנשים האלה מרוויחים את הכסף וגם בהשקעה שלהם בנדל"ן.

יורי שטרן: אם אנחנו נגביל אותם, אנחנו נעשה טוב לכולם ונגיע לפתרון שמתאים לאזרח הפשוט שלא רוצה להיות עבריין ולא רוצה לחיות בתנאים פחותים מאחרים ושהביוב והחשמל ייעשו בחיבור בלתי חוקי.

יורי שטרן: אני מציע לכולנו ליצור תהליך של גישור שחלק ממנו תלוי בשינוי חקיקתי.

דוד אזולאי: מהדברים שנאמרו כאן על ידי מפקד התחנה ועל ידי ראש העיר, כי יש כאן חוסר הדברות בין הצדדים.

דוד אזולאי: הרשות המקומית מוכנה לתת אפשרות לפיתוח, ואני מאמין כי גם התושבים מעונינים באיכות חיים טובה יותר.

דוד אזולאי: טחת ההצעות שאני אציע בסוף הישיבה הזו, היא הקמת צוות היגוי שיהיה מורכב מתושבי המקום ומהרשות המקומית.

דוד אזולאי: כמובן שהרשות המקומית תהיה הגורם המוביל.

יובל תמרי: אבלח הם לא מייצגים את התושבים.

דוד אזולאי: תפקידו של צוות היגוי הוא שסביב שולחן ישבו כל הגורמים, יגידו את הדברים כדי להוביל מהלך לפתרון הבעיה.

דוד אזולאי: הצוות הזה יכלול נציגי משרדי ממשלה, נציג המשטרה ונציג הרשות המקומית.

דוד אזולאי: מי שמכיר את התהליך של פרוייקט שיקום שכונות, יודע כי קידום העניינים בפרוייקט הזה נעשה באמצעות צוותי היגוי.

דוד אזולאי: אני חושב כי גם בלוד היה פרוייקט שיקום שכונות.

יוסי הרוש: יש גם עכשיו.

דוד אזולאי: מי שהוביל את המהלכים בתחילת הפרוייקט, היה צוות ההיגוי שהיה מורכב כולו מנציגי המשרדים השונים, ועד שכונות שנבחרו בצורה דמוקרטית.

דוד אזולאי: אפשר למצוא את הדרכים ולהגדיר מי מייצג את התושבים.

דוד אזולאי: אפשר למצוא את הרך כדי לבדוק מי מייצג את התושבים.

יוסי הרוש: יש גם חברי מועצה שמייצגים אותם.

דוד אזולאי: אני לא מקבל את הגישה הזו.

דוד אזולאי: חבר מועצה לא תמיד מייצג אותי.

דוד אזולאי: אתה מיצג קבוצה מסוימת בלבד.

דוד אזולאי: אני סומך על הרשות המקומית שתימצא דרך לבחור ועדי שכונות.

יורי שטרן: אני הייתי מצרף לוועדת ההיגוי גם את נציגי במקום שמאגד אנשים בעלי גישה אחרת לנושא הזה.

דוד אזולאי: אני חושב שתפקידו של צוות ההיגוי הוא שיהיו כולם מיוצגים.

דוד אזולאי: , כאשר הכוונה היא לפתור את הבעיה.

אמיל חדד: אני נולדתי בעיר לוד.

אמיל חדד: בכדי ללמוד על הבעיה של המגזר הערבי, צריך לנתח את הנתונים.

אמיל חדד: ברגע שנכנסו אנשים מבחוץ ללוד, נהרסה העיר.

אמיל חדד: גם לארונה הגיעו 4 משפחות מבאר שבע, התנחלו והקימו פחונים.

אמיל חדד: אני אומר לך שתוך שמונה חודשים תקום שם שכונה.

אמיל חדד: אותם אנשים לא מעונינים לגור בבית רגיל, אלא בבית בו ניתן לגדל את הכבשים ואת הפרה.

אמיל חדד: אם אתה לא נותן לו את כל הפרמטרים האלה, זה לא נוח לו.

אמיל חדד: אין לנו בעיה עם הנוצרים ועם יתר המגזרים, אלא בעיה עם אנשים שבאו מחוץ לעיר.

אמיל חדד: גם אני פונה אליהם יום-יום ואומר להם בואו נשתף פעולה.

אמיל חדד: הכל טוב ויפה עד שזה מגיע לנושא הכספי.

אמיל חדד: ברגע שהם יודעים כי הם צריכים לשלם מיסים על בניין של 400 מטר, מתחילות הבעיות.

אמיל חדד: הרעיון שלך להקים צוות היגוי שיתן לך פעם בעשרה ימים אינפורמציה לגבי מה נעשה שם, הוא הדבר הכי טוב שיכול להיות.

אמיל חדד: היום הם כבר מבינים שלא ניתן לבנות בנייה בלתי חוקית, אבל צריך גם ליישם את זה.

אליהו סער: אני שמח שיש פה רוח חדשה שמנשבת ואין פה את חברי הכנסת הערביים שישר מתלהמים.

דוד אזולאי: חברי הכנסת רשאים להגיד את שלהם.

דוד אזולאי: גם חברי הכנסת בעד פתרונות.

אליהו סער: הבעיה שלנו היא לא עם ערביי לוד המקוריים, אלא עם כל אלה שמגיעים מבחוץ.

אליהו סער: זו בעיה קשה מאוד שאין למדינה פתרונות לכך.

אליהו סער: הבית הזה צריך לסייע לנו באמצעות חקיקה בנושא הזה.

אליהו סער: אני חושב שחשוב למצוא פתרונות למגזר הערבי, ואכן העירייה עושה זאת.

אליהו סער: בנווה ירק יש עשרות מגרשים שהופשרו לצורך בנייה צמודת קרקע.

מהא אלנקים: מדובר רק ב-15 יחידות.

יוסי הרוש: לא נכון.

יוסי הרוש: מדובר ב-110 קרקעות שניתנות ללא תמורה.

בני רגב: הוא מדבר על נווה ירק.

אליהו סער: הנציגים ש "שתי"ל" אומרים פה ממש דברים מקוממים.

אליהו סער: הם אומרים כי לתושבים הערבים בערים המעורבות אין אפשרות לקנות בית בשכונות יהודיות.

אליהו סער: זה לא נכון כלל.

אליהו סער: אין שכונה יהודית שלא גרים בה ערבים.

אליהו סער: אף אחד לא מונע מבעדם לקנות דירות בשכונות יהודיות.

מהא אלנקים: גם בגני אביב?

משה בן לולו: כן.

אליהו סער: יש שתים שלטוש שכונות שאחת מהם צמודה לנווה ירק שבה יש 100% השתלטות ערבית.

אליהו סער: בחשמונאים וברמת אשכול יש למעלה 50% ערבים.

בני רגב: לא מדובר בהשתלטות.

בני רגב: הם עברו לאותה שכונה.

אליהו סער: הגישה כי המגזר הערבי צריך רק בתים צמודי קרקע, אין לה על מה להסתמך, כי העובדה היא שבשכונות החשמונאים ורמות אשכול יש ארבע קומות וגרים שם ערבים ויהודים בשכנות טובה.

אליהו סער: אנחנו רוצים להחיל על תושבי השכונות את תשלומי הארנונה.

דוד אזולאי: מה מונע ממך לבצע זאת?

דוד אזולאי: יש לך את חברות הגבייה שלך.

דוד אזולאי: אתה לא צריך אותי.

אליהו סער: אני צריך אותך, כי כדי לעשות סקר ומיפוי זה עולה מיליון שקל שאין לעירייה.

דוד אזולאי: אני לא הרפרנט של עיריית לוד.

דוד אזולאי: הנושא של הארנונה תלוי אך ורק ברשות.

דוד אזולאי: היום יש חברות שמוכנות לממן את זה עד לגבייה.

דוד אזולאי: ראש העיר שלך בטוח מכיר את המלאכה הזו.

אליהו סער: אנו צריכים את העזרה שלכם בעניין החקיקה.

אליהו סער: נכון להיום החקיקה אומרת כי אם הוצא צו הריסה ונהרס הבית, ואחר כך הוא בונה אותו שוב מחדש, צריך להתחיל את כל ההליך מחדש.

אליהו סער: צריך גם לפעול למען החמרת הענישה של מפירי החוק.

ליאת גור: אני רוצה לברך על ההצעה שלך.

ליאת גור: אנחנו מאמינים שלוד שנמצאת חמש דקות משדה התעופה שלנו צריכה להיות עיר מסחר ותיירות שוקקת, ולא עיר מלאת פשע וסמים.

ליאת גור: מפקד המשטרה נתן דוגמא את משפחת זבדה.

ליאת גור: מדובר בנכה עם שיתוק מוחי שלא יכל היה להיכנס אפילו לאמבטיה.

ליאת גור: הוא שיפץ מחסן של "עמידר" והחליף גג אסבסד, ובואו והרסו לו זאת.

ליאת גור: לאבו עסידה, מובטל עם שמונה ילדים, הרסו את הבית וזרקו אותם לרחוב.

דוד אזולאי: זה עצוב מאוד לשמוע על אנשים כאלה, אבל אין שום סיבה שבעולם שאדם יקום בבוקר ויבנה לעמו בית בגלל המצוקה שלו.

ליאת גור: אני מבקשת לא לעשות הכללות.

ליאת גור: זה לא נכון שכולם בונים בתים מפוארים ושכולם סוחרי סמים.

דוד אזולאי: מדובר בבתים יפים ומפוארים.

דוד אזולאי: אני סיירתי במקום, ועל כן את לא יכולה להגיד לי שאין בתים יפים ומפוארים.

דוד אזולאי: יש מאות בתי כאלה.

ליאת גור: גם לערבים מותר לגור בבית יפה.

דוד אזולאי: אין שום בעיה, אבל שיבנו בהתאם לחוק.

ליאת גור: אין להם אלטרנטיבה כזו.

ליאת גור: הם בונים בתים גדולים כי משפחה ערבית לעיתים מונה 15 איש, ולא 4-5 אנשים כמו במשפחה היהודית.

דוד אזולאי: לא מדובר במשפחה, אלא במשפחה הכוללת את הילדים הנשואים.

דוד אזולאי: זו החמולה.

ליאת גור: להרוס בית עולה 400,000 שקל, כולל הוצאות קבלן, שוטרים, אליקופטר והפרשים.

ליאת גור: כמו שאמרתם, שילמתם לטוראל 400,000 על תוכנית מתאר.

ליאת גור: לא חבל על כספי משלם המיסים?

ליאת גור: אנחנו מדברים על 2,000 יחידות לא חוקיות.

יחזקאל לביא: את אומרת שלא נקיים את החוק.

ליאת גור: אני אומרת, בואו לא נהייה צודקים, אלא נהייה חכמים.

יחזקאל לביא: את אומרת לא לקיים את הוראות החוק.

יוסי הרוש: עשינו את זה עם התושבים.

יוסי הרוש: הבאנו את טוראל כדי שישב עם התושבים.

ליאת גור: 400,000 שקל כפול 2,000 יחידות לא חוקיות זה המון כסף.

ליאת גור: בואו ניקח את הכסף הזה ונבנה איתו, לא נהרוס.

אליהו ממן: לשמור על החוק עולה כסף.

אליהו ממן: אני חושב שההצעה לבנות תוכנית בשיתוף עם התושבים, היא הטובה ביותר.

אליהו ממן: צריך לשנות את החקיקה כדי שיהיה כוח הרתעה.

אליהו ממן: ישנם בתים שהם בתי חרושת לפשע.

אליהו ממן: שם יש חומות שמונעות מהמשטרה להתקרב לשם.

אליהו ממן: צריך גם על זה לתת את הדעת מבחינה חקיקתית.

דוד אזולאי: יאמר לזכותו של השר בן עמי שהיה שר לביטחון פנים, כי בתקופתו נעשתה מהפכה ה בעניין הזה.

דוד אזולאי: אני בטוח שתושבי לוד זוכרים את התקופה הזו.

דוד אזולאי: נעשתה עבודה מסיבית ורצינית.

דוד אזולאי: כנראה שהמצב של חילופי השלטון בלוד, עשה את שלו.

אליהו סער: הוא חלק מהאשמים הכי גדולים של הבנייה הבלתי חוקית, כי אז היתה מדיניות שלא לגעת בנושא הזה.

דוד אזולאי: זה נכון.

דוד אזולאי: אני זוכר את זה.

אליהו ממן: צריך לתת בידי המשטרה יותר כוח בשביל לפעול.

עמית אדר: זה נכון שהאדריכל טוראל ערך תוכנית מתאר, אבל כיוון שהתוכנית הזו עדיין לא נכנסה לתוקף, זה לא נותן לגיטימציה לאף אחד לבנות היכן שהוא רוצה וכמה שהוא רוצה.

עמית אדר: הבנייה הבלתי חוקית פוגעת בתוכניות האלה.

עמית אדר: התושבים עושים בדיוק ההפך ממה שהם צריכים לעשות על פי ההיגיון.

עמית אדר: ברגע שיש בנייה בלתי חוקית במהלך אישור של תוכנית, נוצרות עובדות בשטח שפוגעות בתוכנית.

עמית אדר: ברגע שהתוכנית תיכנס לתוקף כבר לא יהיה לה טעם, כיוון שיקבעו עובדות בשטח שיהרסו את התוכנית.

דוד אזולאי: האם אתם עובדים בשיתוף פעולה עם הפקחים של הרשות המקומית?

עמית אדר: כן.

דוד אזולאי: האם יש שיתוף פעולה מלא גם עם המשטרה?

עמית אדר: אני אדבר על זה אחר כך.

עמית אדר: דיברו על כך שהחקיקה הקיימת איננה טובה.

עמית אדר: זה נכון שהחקיקה איננה מושלמת, אבל חוק התכנון והבנייה נותן קשת רחבה של סנקציות כדי להתמודד עם הבנייה הבלתי חוקית.

דוד אזולאי: אבל זה בעייתי.

עמית אדר: אבל יש כלים מצוינים, כמו צו ההריסה המנהלי, שלהערכתי לא מפעילים אותו מספיק בעירייה.

עמית אדר: צו ההריסה המנהלי נותן מענה מיידי.

בני רגב: זה דיווח שאתה מקבל מהבית.

עמית אדר: זה דיווח שאני מקבל מזה שאני מסתובב בשטח ורואה כל הזמן התחלות בנייה חדשות, ולא מוצאים צווי הריסה מנהליים.

עמית אדר: צו הריסה מנהלי נותן מענה מידי.

דוד אזולאי: מה אתה עושה כאשר אתה רואה דבר כזה?

עמית אדר: אני בדרך כלל כותב לראש העיר ולא מקבל מענה.

בני רגב: אתה צריך להביא את זה למחלקה המשפטית שלנו ולא לראש העיר.

דוד אזולאי: בעניין הזה הוא צודק.

דוד אזולאי: אתה הכתובת.

דוד אזולאי: זה תפקידך לעשות זאת.

בני רגב: שיגיע אלי.

בני רגב: אין צו מנהלי שאני לא אחתום עליו.

יחזקאל לביא: הוא לא מגיש לך את הצווים המנהליים, אלא פונה אליך להוצאת צווים מנהליים כיו"ר הוועדה המקומית לתכנון ולבנייה.

עמית אדר: שוקי עמרני, הממונה על המחוז, הוא זה שצריך לחתום על צווים מנהליים.

דוד אזולאי: אני מבקש ממך שכאשר אתה רואה בנייה בלתי חוקית, תוציא מיד מכתב לראש העיר.

עמית אדר: המכתבים יוצאים ולא מקבלים מענה.

עמית אדר: צווי ההריסה המנהליים נותנים מענה מידי.

עמית אדר: ברוב המקרים מפסיקים את הבנייה.

עמית אדר: יש מקרים מסוימים שבהם מפרים את הצווים, ופה אנו זקוקים לסיוע של המשטרה.

עמית אדר: אם המשטרה תבוא ותעצור את מפירי הצווים ותנקוט נגדם בהליכים המתאימים, אז גם אלה שמפרים צווים יפסיקו להפר את הצווים.

עמית אדר: זה עניין חשוב, כי ברגע שיש צו הריסה מנהלי שמפרים אותו, עושים צחוק משלטון החוק במדינת ישראל.

עמית אדר: האכיפה חייבת להיות אכיפה מעמיקה ובלתי מתפשרת.

עמית אדר: אני לא רואה שזה קורה מספיק בעיר הזו.

עמית אדר: אני חושב שהאכיפה צריכה להיות גם נגד משפחות יהודיות, ואת זה כמעט ולא רואים בלוד.

דוד אזולאי: כאשר אני מדבר על בנייה בלתי חוקית, אני לא מבחין בין שכונות שונות ובין תושבים שונים.

דוד אזולאי: צריך לאכוף את הבנייה הבלתי חוקית, ולא משנה עם זה בשכונת הוילות או בשכונות המצוקה.

דוד אזולאי: אנחנו לא מדברים כאן על שום הבחנה.

עמית אדר: הוועדה המחוזית אישרה את החומה עליה דיברו קודם, כמיגון אקוסטי.

עמית אדר: בפועל, נבנתה שם חומת הפרדה, ולכן התושבים של פרדס ניר התנגדו.

עמית אדר: זה לא נעשה במטרה להפיל את התוכניות שנמצאות בהליכים.

שמעון קדוש: המשטרה מסייעת לביצוע הצווים בכל מצב.

שמעון קדוש: ברגע שיגישו תלונה למשטרה על הפרת צו, ואז המשטרה תפתח בחקירה.

דוד אזולאי: מי צריך להגיש את התלונה?

שמעון קדוש: מי שהפרו נגדו את הצו.

עמית אדר: מפקד המחוז הקודם אמר לי בנוכחות פורום רחב מאוד כי המשטרה לא תסייע בנושא של הפרת צווים.

שמעון קדוש: קודם כל תגישו את התלונות.

עמית אדר: התלונות מוגשות.

דוד אזולאי: אני מציע שאם יש תלונות שלא נבדקות, תעביר אותן אלינו לוועדה.

דוד אזולאי: אני מבטיח לך שאנחנו נעזור לך בעניין הזה.

עמית אדר: יש לי עשרות צווים כאלה.

דוד אזולאי: אני מדבר על תלונות על הפרות צו שהמשטרה לא מטפלת בהן.

עמית אדר: בתחנות משטרה לא מקבלים אפילו את התלונות האלה.

שמעון קדוש: אין דבר כזה.

שמעון קדוש: תן לי דוגמא ואני אטפל בזה.

דוד אזולאי: בעניין הזה אני מוכן לעזור לך.

דוד אזולאי: אם יש מקרים בהם אתה מנסה להגיש תלונה ולא מקבלים אותה, תעביר את זה לוועדה ואנחנו נטפל בזה.

דוד אזולאי: אני מבטיח לך שמפקד המשטרה פה יגיד לך שהוא מוכן לקבל את התלונות ומבטיח לבצע אותן.

דוד אזולאי: לסיכום הדיון אני רוצה לשמוע את ההתייחסות של ראש העיר ומפקד המשטרה לרעיון של הקמת צוות היגוי.

דוד אזולאי: האם זה יכול לקדם את הרעיון של הפסקת הבנייה הבלתי חוקית ופתרון מצוקת הדיור?

בני רגב: על פני השטח הכל נראה נחמד.

בני רגב: אני בטוח ומשוכנע שכל אלה שיושבים פה לא מסוגלים לעצור את הבנייה הבלתי חוקית.

בני רגב: הם מפחדים.

בני רגב: ברגע שנכנסתי לתפקיד הזמנתי את כל המנהיגות אלי, למעלה מ-100 איש.

בני רגב: אמרתי להם כי עד עכשיו מה שנעשה אני עוצר ללא הריסות, בתנאי שיבטיחו לי כי מהיום לא תהיה אפילו בנייה אחת בלתי חוקית.

בני רגב: אף אחד לא כיבד את זה, ועל כן יצאו צווי הריסה ונהרסו הרבה בתים, גם בתים מאוכלסים, דבר שלא נעשה בעבר על ידי הרבה ראשי ערים.

בני רגב: גם כאשר היתה ועדה קרואה, לא העיזו לעשות את מה שאני עשיתי.

בני רגב: אני מאוד מכובד ומקובל במגזר הערבי, והם מאמינים שאני ראש עיר של כל המגזרים ושהחלום שלי הוא דו קיום.

בני רגב: אני מאמין שבשלב מסוים נגיע למצב של הבנה והסכמה.

בני רגב: למרות הכל ישנה ירידה בבנייה הבלתי חוקית.

דוד אזולאי: זה שיש ירידה בבנייה הבלתי חוקית ובהפעלת צווים, זה בסדר, אבל השאלה היא האם גם ניתנים פתרונות לצד השני.

דוד אזולאי: הטענה של חברי הכנסת הערביים היא שמצד אחד ישנה אכיפה ולא מאפשרים בנייה, אבל מצד שני לא ניתנים פתרונות מגזר הזה.

דוד אזולאי: השאלה שלי היא האם לא היה כדאי ללכת שלב נוסף.

בני רגב: אין ספק שהמגזר הערבי קופח.

בני רגב: הדאגה שלי למגזר הערבי היא לא פחות מהדאגה למגזר היהודי, כי אם היו פתרונות בתוך השכונות של המגזר הערבי, היהודים היו פחות סובלים.

בני רגב: מי שהיתה לו יכולת הלך לשכונות יהודיות וקנה וילות.

בני רגב: תאמין לי שהם חיים טוב בדו קיום.

בני רגב: אני בטוח שועדת היגוי תעזור.

נתן אברימור: אני גם כן מאמין שיהיה פעם שיתוף פעולה בין כל הצדדים, אבל עד עכשיו לא שמעתי על שלטון החוק.

נתן אברימור: בלי זה אף אחד לא יכבד את ההחלטות שלנו.

נתן אברימור: חלק מהאוכלוסייה שהגיעה מהדרום מבינה רק כוח.

נתן אברימור: אני לא רואה שום כוח הרתעה מצד השלטון.

נתן אברימור: אני לא מאמין שמישהו יטפל בצירים הראשיים של לוד.

נתן אברימור: מנהל מקרקעי ישראל מתחמק מכך, והמשטרה לא רוצה להתעסק עם זה.

יוסי בוקר: אני משרת באזור הזה 12 שנים.

יוסי בוקר: עד שנת 2001 בוצע צו אחד שנגמר במהומה ובציעת חה"כ דהמשה.

יוסי בוקר: בשנה שעברה ובשנה הנוכחית המדיניות של מחוז המרכז היתה להגיש סיוע בכל מקרה בו יש בנייה לא חוקית, צו מנהלי או צו שיפוטי.

יוסי בוקר: שנה שעברה בוצעו 46 צווים, והשנה בוצעו 43 צווים.

יוסי בוקר: אתמול בוצע הצו האחרון לשנה הזו כנגד שתי חומות של חמולת אבו חג'ג', מתוך הידברות בלבד.

יוסי בוקר: לא הפעלנו כלים אחרים או שוטרים.

יוסי בוקר: הם בעצמם הרסו את החומה.

יוסי בוקר: מצד שני כדי שלשלטון החוק תהיה עוצמה היינו צריכים שיתוף של הרשות.

יוסי בוקר: המהנדס שלח לי משפמך שאומר כי אין לו 20,000 שקל כדי להעמיד כלים לרשותי.

יוסי בוקר: יש לי ניידת משטרה בלי כסף.

יוסי בוקר: אטם אין להם 20,000 שקל, אז איך הם יפעלו נגד בתים בגודל של 500 מטר?

יוסי בוקר: יש לנו 17 צווי הוצאה לפועל שיפוטיים.

יוסי בוקר: אחד בוצע בהסכמה, ארבעה בר תוקף והשאר עומדים בתוקף כזה או אחר.

יוסי בוקר: לחמולת אבו זייד בוורדה יש 14 בניינים מאוכלסים שכרגע נמצאים על המדוכה שלנו כרגע.

יוסי בוקר: השנה הרסנו גם 11 כספומטים, שזו משימה לא קלה.

יוסי בוקר: לטעמי, אין ענישה ואין הרתעה מתאימה.

יוסי בוקר: צריך לבדוק את זה בהקדם האפשרי.

יוסי בוקר: לעבריין של בנייה בלתי חוקית, אין לו ממה לחשוש.

יוסי בוקר: הבירוקרטיה מנצחת את כולנו, ואת זה צריך לשנות.

יוסי בוקר: אני בעד צוות ההיגוי.

יוסי בוקר: אני חושב שיש עם מי לדבר.

יוסי בוקר: התנאי לצוות ההיגוי הזה היא בנייה של מנהיגות שלפחות 60%-70% יהיו מיוצגים.

יוסי בוקר: אם אלה יסכימו, האחרים יצטרפו גם כן.

דוד אזולאי: אני רוצה לסכם את הישיבה.

דוד אזולאי: אני מודע לזה שיש לתקן את החקיקה, ועל כן אני מבקש שתעבירו אלי הצעות לשינוי החקיקה.

דוד אזולאי: אני אבקש ממנהלת הוועדה לרכז את זה, אנחנו נעביר זאת למחלקה המשפטית ונבדוק אפשרות לחקיקה ממשלתית או פרטית.

דוד אזולאי: אני מתחייב כי לא נתעלם מהדבר הזה.

דוד אזולאי: אני מאמין כי ניתן להוביל את זה בחקיקה ממשלתית או פרטית.

דוד אזולאי: אני מבקש שתשתדלו להעביר אלינו את ההצעות שלכם בזמן הקרוב.

דוד אזולאי: אני רואה את הפתרון בהקמת צוות היגוי שיוקם על ידי הרשות המקומית שתוביל אותו.

דוד אזולאי: אני מבקש את נציג משרד הפנים, יחזקאל לביא, ללוות את הקמת צוות ההיגוי תוך 40 יום.

דוד אזולאי: לא אכפת לי גם להגיע לדיון הראשון של צוות ההיגוי, על מנת לשמוע על דרכי הפעולה שלו.

דוד אזולאי: בצוות ההיגוי הזה יהיו חייבים להיות נציגי משרד הפנים, נציגי המשטרה, נציגי הרשות המקומית, נציגי תושבים והכוונה היא לא לארגונים אלא לוועדי שכונות, נציג משרד האוצר, נציג משרד הבינוי והשיכון ונציג מנהל מקרקעי ישראל.

דוד אזולאי: תהיה פנייה שלנו למנכ"לים של המשרדים הנוגעים בדבר הזה, כדי שישלחו את נציגיהם לצוות ההיגוי הזה.

דוד אזולאי: אדוני ראש העיר, אני לא מתבייש לומר לך שאתה תעמוד בראש צוות ההיגוי הזה, אם אתה רוצה לתת לו את העוצמה הנדרשת.

דוד אזולאי: כאשר כולם יושבים סביב שולחן אחד, אי אפשר לבוא ולומר, כי זה עשה כך והשני לא עשה.

דוד אזולאי: המטרה הכללית של אותו צוות היגוי זה לפעול בשני מישורים, הפסקת הבנייה הבלתי חוקית ואכיפת החוק, ומציאת פתרונות לאותם תושבים שעד היום לא מצאו להם פתרון.

דוד אזולאי: אני מעריך שזה יבוא על פתרונו.

דוד אזולאי: יחזקאל לביא יעמוד לצדך, ויוכל להיעזר בי אם יידרש שאני אפנה באופן אישי לכל מיני גורמים.

יובל תמרי: אני מאוד חושש שהחיבור בין הפעולות הטובות שדל העירייה, כמו בנווה שלום ובפרדס שניר וה-75% מהאוכלוסייה לא תתפספס בנקודה של צוות ההיגוי.

יובל תמרי: נדרשת פה חשיבה מקצועית.

יובל תמרי: אני רואה פה מצב שבו תושבים כחלק מסבב של 10, לא מקבלים את הביטוי.

יובל תמרי: הכישלון טמון במבנה של הצוות.

יובל תמרי: צריך לחשוב כיצד נכון להבנות את הצוות הזה מבחינה מקצועית.

בני רגב: אם יש לך הצעה, תשלח לי אותה בכתב.

דוד אזולאי: כולם פתוחים לרעיון.

דוד אזולאי: תודה רבה, הישיבה נעולה.