ועדת המשנה לעניין לוד ועכו, כנסת 16, פרוטוקול מספר 1, 2003-12-16 11:00

דוד אזולאי: שלום, אני פותח את ישיבת הוועדה.

דוד אזולאי: יו"ר ועדת הפנים, יורי שטרן, החליט לתת חשיבות מיוחדת לערים לו ועכו, ועל כן הוחלט להקים ועדת משנה שכל תפקידה יהיה לטפל ולעקוב אחרי שתי הערים הללו.

דוד אזולאי: עוד בקדנציה הקודמת קיבלו שתי הערים הללו מקום מאוד חשוב בדיוני ועדת הפנים, עד כי אפילו ראש הממשלה עצמו החליט לאמץ את שתי הערים הללו.

דוד אזולאי: בינתיים היו בחירות ונבחרו שני ערים חדשים, וזו ההזדמנות גם לברך אותם.

דוד אזולאי: מימיני יושב ראש עיריית עכו, שמעון לנקרי, ולשמאלי בני רגב, שנבחר מחדש להיות ראש העיר של לוד.

דוד אזולאי: אני יודע שנכנסתם לתפקיד מאוד קשה, אך כפי שאני מכיר אתכם, לשניכם יש רצון חשוב לקדם את ענייני העיר.

דוד אזולאי: אנחנו מקווים שמשרדי הממשלה ואנחנו נוכל לעמוד לימינכם ולסייע לכם בכך.

דוד אזולאי: מטרת הדיון היום היא לקבל סקירה מכל ראש רשות.

דוד אזולאי: אני רוצה גם לשמוע את נציגי מרד ראש הממשלה שנמצאים כאן ואת נציגי משרד הפנים ומשרד האוצר.

דוד אזולאי: אני יודע כי בשני המקומות ישנם פרוייקטים שמבוצעים, אך יחד עם זה ישנן בעיות תקציביות, ועל כך אני הייתי רוצה לשמוע על כך משני ראשי הערים.

דוד אזולאי: אני הייתי רוצה לפתוח עם נציג משרד הפנים שייתן לנו סקירה לגבי הפרוייקטים שנמצאים כרגע על הפרק, ויאמר לנו אילו פרוייקטים יש כוונה להקפיא אותם לקראת תקציב 2004.

גדי אייזנריך: תקציב הפיתוח של המשרד לשנים 2003-2004 בוטל לחלוטין, על פי החלטת ממשלה.

גדי אייזנריך: על פי סיכום שהיה בין משרד האוצר, משרד הפנים ומרכז שלטון מקומי, יאושרו 300 מיליון שקל לשם כך.

גדי אייזנריך: אני מקווה שהיום בדיון בוועדת הכספים, הכסף הזה אכן יאושר, כי הוא טרם אושר.

דוד אזולאי: למי זה אמור להיות מאושר?

גדי אייזנריך: למשרד הפנים.

גדי אייזנריך: תקציב הפיתוח של משרד הפנים הוא יאושר לכל הרשויות המקומיות.

גדי אייזנריך: אנחנו מקווים שהוא יאושר עד סוף השנה.

גדי אייזנריך: לעיר עכו אנו מקצים שלושה תקציבים, מסגרת תקציב פיתוח שהיא תקציב פיתוח רגיל, יש לנו שני מיליון שקל שמועברים במיוחד למשרד התיירות עבור פיתוח תשתיות בעיר העתיקה, ובנוסף עכו נכללת במסגרת הטיפול הנקודתי, ויש תקציב מיוחד לפיתוח שמועבר לעכו.

דוד אזולאי: האם הטיפול הנקודתי ימשיך גם בשנת 2004?

גדי אייזנריך: ככל שאני זוכר, החלטת הממשלה לגבי הטיפול הנקודתי היתה לשלוש שנים, ונדמה לי שזה מסתיים בשנת 2003, אבל אם יהיו לנו תקציבי פיתוח, אנחנו נקצה אותם לעכו.

גדי אייזנריך: בשלב זה אין לנו תקציבי פיתוח לשנת 2004.

דוד אזולאי: האם בשנת 2003 הסתיימו כל הפרוייקטים הנכללים בטיפול הנקודתי?

גדי אייזנריך: הפרוייקטים עצמם לא הסתיימו, אך מבחינת התקצוב שלנו הם הסתיימו.

גדי אייזנריך: ללוד, יש מסגרת פיתוח רגילה ובנוסף לזה במשך שלוש השנים האחרונות הם קיבלו גם מסגרת פיתוח של טיפול נקודתי.

גדי אייזנריך: העירייה העדיפה להקצות את הכסף לפיתוח מערכות מידע על מנת לאפשר ניהול תקין.

גדי אייזנריך: אני מקווה שגם השנה הזו אנו נוכל לעזור לה בעניין הזה, ונאפשר לה לנצל את תקציבי הטיפול הנקודתי למטרות שהם העדיפו.

גדי אייזנריך: בנוסף, יש להם תקציבי פיתוח שהם מגדירים את הפרוייקטים שאותם הם רוצים לבצע.

גיא בר נתן: אני רוצה לציין כי מזה כשנה וחצי בהנחיה אישית של ראש הממשלה, אנחנו מטפלים בערים עכו ולוד.

גיא בר נתן: הטיפול הזה הוא טיפול שכולל את כל הפרוייקטים במסגרת כל המשרדים, כולל טיפול בבעיות חדשות שמתעוררות תוך כדי עבודה, כאשר אנחנו יכולים להצביע גם על הצלחות וגם על דברים שעדיין לא התקדמו.

גיא בר נתן: אני הייתי רוצה לתת סקירה קצרה לגבי שתי הערים.

גיא בר נתן: העיר עכו זכתה להחלטת ממשלה שתקצבה את העיר העתיקה שלה, שיקום העיר העתיקה, עבודות תשתיות וטיפול בכל המערך של הכלא שנמצא בעכו.

גיא בר נתן: מדובר בהשקעה תקציבית של 28 מיליון שקלים לכלא עכו, ו-88 מיליון שקלים לטיפול בעיר העתיקה.

דוד אזולאי: לכמה שנים.

גיא בר נתן: סגן ראש האגף ירחיב לגבי שתי ההכנות האלה, כי הוא זה שאחראי על הנושאים האלה במשרד ראש הממשלה.

גיא בר נתן: העיר עכו קיבלה תקציבים מאוד נרחבים בנוגע לביוב.

גיא בר נתן: העיר עכו תקבל בסופו של דבר פתרון שיאפשר את הפסקת העברת השפכים של העיר עכו לים.

גיא בר נתן: הנושא הזה יטופל במסגרת תקציבי "אופק".

גיא בר נתן: העיר עכו קיבלה השתתפות ב-50% מענק מהמדינה, ועוד 50% בנוסף, העיר קיבלה בשנה וחצי האחרונות 31 תקנים של שוטרים.

גיא בר נתן: היתה בעיה גדולה לצאת בערב להסתובב ברחובות עכו, ועל כן העיר עכו קיבלה תחנת משטרה בעיר העתיקה שפועלת במסגרת של שלוש משמרות סביב השעון, במקום תחנה שפעלה במסגרת של משמרת אחת בלבד.

גיא בר נתן: בנוסף, היא קיבלה גם תחנת שיטור ימי.

גיא בר נתן: באופן עקרוני, התחנה מתמקדת עכשיו יותר בעיר עכו עצמה, ולא בפריפריה כולה, כמו בעבר.

גיא בר נתן: ההתמקדות היא בנושא הביטחון האישי של תושבי עכו עצמם.

גיא בר נתן: בנוסף, יש פרוייקטים תשתיתיים בעיר שנעשים בעיר בצורה די נרחבת, פרוייקטים תחבורתיים, פרוייקטים שקשורים לחוף הצפוני, חוף הטיילת פלוס הכביש.

גיא בר נתן: רק הפיתוח של החוף הצפוני עומד על תקציב של 27 מיליון שקלים.

גיא בר נתן: אנחנו כרגע נמצאים בשלב של איגום תקציבים נוסף, כדי לראות אם אפשר יהיה להמשיך לשלב ב' ולפתח גם את החלק הצפוני של הטיילת, מעבר לרחוב גולני.

גיא בר נתן: בנוסף, העיר לכו והעיר לוד נהנות מתקציבים משמעותיים הניתנים לערים הללו לנושאי חינוך, פנימיות יום, תגבור בגרויות וטיפול בנוער מנותק, במסגרת תוכנית "אופק".

גיא בר נתן: בישיבה שנערכה לפני מספר שבועות עם מנכ"לית משרד החינוך, הוחלט להאריך את התוכנית הזו לכל שנת הלימודים תשס"ד, למרות שתוכנית "אופק" תוכננה רק לשנים 2001-2003.

דוד אזולאי: מה המשמעות של זה?

גיא בר נתן: מבחינה תקציבית המשמעות היא עשרות מיליוני שקלים לכל אחד מהיישובים האלו בנושא של תגבור בגרויות ופנימיות יום.

גיא בר נתן: פרוייקט פנימיות יום מאפשר לאמהות לצאת לעבודה.

גיא בר נתן: מדובר גם בתגבור חינוכי שנעשה במסגרת פנימיות יום.

גיא בר נתן: טיפול בנוער מנותק משמעו טיפול בנוער שנמצא על סף נטישת מערכת החינוך.

גיא בר נתן: מדובר בפעילות שכל ראשי הרשויות המקומיות והמועצות ציינו את פרוייקט אופק כאחד מהפרוייקטים שהיוו לנקודת מפנה מבחינתם בשלוש השנים האחרונות.

גיא בר נתן: משרד ראש הממשלה בשיתוף עם משרד התמ"ס וגורמים נוספים, פועל להעברת מפעלים לעיר עכו.

גיא בר נתן: יש כרגע מפעלים שנמצאים בפתח לעכו.

גיא בר נתן: יש מקומות ל-900 עובדים במפעלי תקשוב שאמורים להיכנס לעיר עכו.

גיא בר נתן: זה אמור להתבצע תוך 7-8 חודשים.

גיא בר נתן: גם מרכז לוגיסטי של חברת חשמל אמור להיות מוקם בעיר עכו, והוא אמור גם כן לתת מקומות עבודה לעובדים רבים, לא כולם מהעיר עכו.

דוד אזולאי: זה לא בטוח.

דוד אזולאי: חברת חשמל מעבירה את הלוגיסטיקה שלה לעכו, אבל לא מעבר לכך.

דוד אזולאי: העירייה אולי תרוויח מעט ארנונה, אבל לא מעבר לכך.

גיא בר נתן: אני לא חושב שזה דבר של מה בכך.

גיא בר נתן: אנו פועלים בעיר לוד ובעיר לכו בנושא של העברת שכונות של אנשי קבע.

גיא בר נתן: כרגע אנחנו נמצאים בקשר עם מנהלת אכלוס של צה"ל.

גיא בר נתן: קיבלנו אישור מראש אכ"א, האלוף רגב, לצאת לסקר ביקושים מוקדם, הרבה מעבר למה שתוכנן בצה"ל, ספציפית לגבי העיר עכו, כיוון שבעיר עכו בניגוד לעיר לוד, זה יתקיים קצת יותר מהר, כיוון שהתוכניות בעיר לוד נתקעות משיקולים שונים הקשורים להיבטים תכנונים.

גיא בר נתן: מדובר בשכונה המיועדת ל-190 משפחות של אנשי קבע, כאשר המטרה היא לקדם את העיר עכו באמצעות הבאת אוכלוסייה חזק שתיקח על עצמה לסחוב את כל העיר עכו אחריה, ולקבץ סביבה שכונות נוספות ברמת גימור גבוהה.

גיא בר נתן: הדירות תהיינה יחסית גדולות ויקרות, כך שההגירה השלילית שאפיינה את העיר עכו תיעלם.

גיא בר נתן: אנו יודעים שמשפחות חזקות נוטשות את העיר עכו ועוברות לנהרייה, כרמיאל, ואוכלוסיות חלשות מהצפון נכנסות במקומן.

גיא בר נתן: המטרה שלנו היא לבלום את המטרה הזו, כאשר ההנחה היא שאם לא נצליח לבלום את המגמה הזו, הפעולות שאנחנו נעשה לא תצלחנה.

גיא בר נתן: המטרה היא בסופו של דבר ליצור תשתית של יישוב חזק, כאשר תשלחום הארנונה יהיה באחוזי גבייה יותר גבוהים, דבר המתאים יותר לאוכלוסיות חזקות.

גיא בר נתן: גם בעכו וגם בלוד ישנה פעולה נרחבת של "עמידר" בנושא של פינוי דירות שפלשו אליהם.

גיא בר נתן: בלוד מדובר בעיקר שוהים בלתי חוקיים, ובעכו באנשים שנכנסו לדירות באופן בלתי חוקי.

דוד אזולאי: האם דואגים לאכלס את הדירות האלה באנשים זכאים?

גיא בר נתן: הפעולה נעשית כדי קודם כל לנהוג על פי חוק.

גיא בר נתן: לכל אחד מהאנשים שנמצא שם, יימצא לו פתרון על פי חוק.

דוד אזולאי: לפעמים עדיף שהדירה כזו יימצאו אנשים שמתחזקים את הדירה, מאשר שתישאר דירה ריקה שתהפוך מוקד לכל מיני דברים רעים.

עסאם מח'ול: בחלק מהדירות יישבו משת"פים.

דוד אזולאי: את המשת"פים לא מיישבים בדירות האלה.

גיא בר נתן: משת"פים הם לא פולשים.

גיא בר נתן: אני מדבר על פולשים לדירות בצורה בלתי חוקית.

גיא בר נתן: בעכו הביקוש גדול מההיצע, ועל כן ברגע שתתפנינה הדירות, יקבלו אותן משפחות במצב סוציו-אקונומי שווה למצבן של אלה שגרות בדירות, אם לא נמוך משלהן, ושפועלות על פי חוק.

גיא בר נתן: מדובר פה גם באכיפת החוק.

גיא בר נתן: שתי הערים התאפיינו עד לפני שנתיים בבעיה רצינית של אכיפת חוק.

גיא בר נתן: רשויות החוק היו על סף הרמת ידיים.

גיא בר נתן: מפחיד להזכיר את מספר השוהים הבלתי חוקיים שנמצאים בלוד.

גיא בר נתן: נעשית פעולה מתמשכת לטיפול בנושא הזה.

גיא בר נתן: מדובר גם בתושבי ישראל שמגיעים מהנגב והן באנשים שמגיעים מהשטחים.

גיא בר נתן: מדובר באנשים שמהווים גם סיכון בטחוני.

עסאם מח'ול: האם גם מהנגב מגיעים שב"חים?

עסאם מח'ול: פלישה היא פלישה.

גיא בר נתן: שוהה בלתי חוקי לפי ההגדרה הביטחונית הוא משהו אחד, אבל גם כאשר מדובר ביהודי הגר בדירתו של יהודי אחר, מדובר בשוהה בלתי חוקי.

דוד אזולאי: בכל מקרה אנחנו צריכים למנוע את הדברים האלה.

גיא בר נתן: המאפיינים של ערביי ישראל וערביי יהודה, שומרון וחבל עזה שגרים בחלק משכונות לוד, הם בנייה בקרקעות של מדינת ישראל בהיקפים בלתי חוקיים.

גיא בר נתן: זה מאפיין גם יהודים, אך זה בעיקר מאפיין לא יהודים, כיוון שכולנו מכירים את ההיסטוריה של העיר לוד.

ואסל טאהא: למה אתה מתכוון?

ואסל טאהא: האם אתה מתכוון לבן או בת זוג?

גיא בר נתן: גם, אבל לא רק.

גיא בר נתן: יש שם תושבים שהם לא תושבי מדינת ישראל, שנמצאים שם לא בעקבות נישואין, אלא מתוך קשרים פליליים.

גיא בר נתן: אפשר לסייר בעיר לוד ולראות בתי בגדלים בלתי נתפסים, מבנים בלתי חוקיים בגדלים של מאות מטרים רבועים, כאשר מסביבם חומות גדולות עם פתחים קטנים שמשמשים לכספומטים.

גיא בר נתן: לכולנו יש אינטרס קודם כל להילחם בתופעה הזו כדי שלא ידרדרו את כל האוכלוסייה אחריהם.

גיא בר נתן: מצד שני צריך להסדיר את הנושא של אנשים שכן זכאים לגור שם, ואולי במשך תקופה מסוימת לא התאפשר להם לבנות בנייה חוקית שם, ועל כן הם בנו באופן בלתי חוקי.

גיא בר נתן: עדיין, זה לא מצדיק את הבנייה הבלתי חוקית.

דוד אזולאי: האם יש לכם רישום של הבניה הבלתי חוקית?

דוד אזולאי: והאם יש לכם נתונים לגבי מה הביא לבנייה הבלתי חוקית?

טלב אלסאנע: מה גורמי התכנון עושים כדי לפתור את מצוקת הדיור?

טלב אלסאנע: אני רואה בנתונים שבלוד האוכלוסייה הערבית מונה 20,000 איש, אך אין שום שכונות חדשות המתוכננות עבורם.

טלב אלסאנע: אני חושב שדוחפים את האנשים בכוח לבנות בצורה בלי חוקית.

גיא נתן: אני חושב שעל כך הממונה על המחוז צריך לענות.

גיא נתן: אני חושב שקודם כל צריך להביא למצב שאנשים ישמרו על החוק.

טלב אלסאנע: כל עוד אין פתרון, האנשים ימשיכו בבנייה הבלתי חוקית.

דוד אזולאי: אני קיבלתי לקבל קודם כל סקירה.

דוד אזולאי: אחר כך נתייחס לכל נושא באופן מיוחד.

דוד אזולאי: בואו לא נסטה מהעיקר.

דוד אזולאי: אם אנו לוקחים את הנושא של הבנייה הבלתי חוקית לעומת כל הבעיות האחרות שקיימות בשתי הערים האלה, אני רואה שיש בעיות הרבה יותר חמורות.

דוד אזולאי: אני רוצה לומר לכם, כי שני ראשי הערים שיושבים פה, לא שילמו משכורות לעובדיהם.

עסאם מח'ול: אני חושב שבהגדרת הנושא יש כבר את התשובה.

עסאם מח'ול: אם אתה מתחיל מהשאלה של האכיפה, אתה כבר נותן את כל התשובות.

עסאם מח'ול: אם אתה שואל כיצד לפתור את בעיות הדיור והמצוקה הכלכלית, אז אתה מתקדם למקום הנכון.

עסאם מח'ול: כאשר השאלה היא נכונה, התשובה גם היא נכונה.

גיא בר נתן: אני רוצה לעבור לסקירת הפרוייקטים בעיר לוד.

גיא בר נתן: גם בעיר לוד אנחנו פעלנו במסגרת של החלטת ממשלה הכוללת את מרבית משרדי הממשלה.

גיא בר נתן: היה תגבור משמעותי של כוח האדם המשפטי בעיר לוד.

גיא בר נתן: גם שם הביטחון האישי של התושבים היה בעייתי ביותר.

גיא בר נתן: משטרת לוד טיפלה עד להיכנסו של ראש הרשות לעניין, גם בפריפריה.

גיא בר נתן: כיום התקנים גדלו והטיפול מתמקד בעיר לוד.

דוד אזולאי: כמה תקנים הוספו?

גיא בר נתן: כרגע הם נמצאים במצב של 150 תקנים.

גיא בר נתן: זה תגבור של 41 תקנים.

גיא בר נתן: זה קצת יותר מאשר הקיים בעכו, וזה נובע משיקולים ביטחוניים.

גיא בר נתן: בלוד יש בעיית סמים קשה.

גיא בר נתן: כמות הסמים בעיר לוד היא גדולה, כמו כמות הסמים בשאר מדינת ישראל.

עסאם מח'ול: שנסחרת או שנצרכת?

גיא בר נתן: אני חושב שנסחרת.

דוד אזולאי: אם ראש העיר יהיה יכול לגבות מיסים שם, אז הוא היה מסודר.

גיא בר נתן: גם העיר לוד מתאפיינת בפרוייקטים שנעשו במסגרת תוכנית "אופק" בשנים 2001-2003.

גיא בר נתן: התקציב שהועבר לעיר לוד הוקדש לטיפול בסילוק שפכים, פרוייקטים תחבורתיים ולתוכניות השקעה של מספר מפעלים.

גיא בר נתן: לדעתי, זה לא מספיק, אך זו פעילות שלא נעשתה עד היום.

גיא בר נתן: אני מדבר על מפעל גלילאום שאמור להיות מורחב בתוספת של 50 עובדים, מפעל גליקו שגם הוא אמור להעסיק 50 עובדים, מפעל ניקס אמור להעסיק 10 עובדים, מפעל M.K.S אמור להעסיק 40 עובדים, מפעל יוניט רוניקס יעסיק 60 עובדים, מפעל רם-לי, תעשיות פלסטיק, יעסיק 10 עובדים ומבנה בהקמה של מפעל פוקס שיעסיק 80 עובדים.

גיא בר נתן: אני חושב שהפעילות שנעשתה היא פעילות טובה, אבל לא מספקת.

גיא בר נתן: צריך להבין שהבעיה השורה על כל הנושאים בהם מטפל משרד ראש הממשלה, היא הבעיה התקציבית.

גיא בר נתן: היום המצב של המשק הוא רע.

גיא בר נתן: יש נכונות של המשרדים לעזור, כולל משרד האוצר, אך אין מאיפה.

גיא בר נתן: קידום העברת מפעלים לערים האלה דורש תקציבים שאינם כרגע.

גיא בר נתן: תקציבי הפיתוח של משרד הפנים ירדו מ-600 מיליון לאפס.

גיא בר נתן: זה נכון גם לגבי כל שאר המשרדים.

גיא בר נתן: אין כרגע איך לעזור לערים האלה, אך עדיין הפעילות נעשית בצורה אינטנסיבית, ורואים את התוצאות.

דוד אזולאי: במשך השנים היו ישובים שנהנו מתקצוב לאורך השנים ויש כאלה שלא קיבלו, ולכן כאשר ישנו קיצוץ, השיקול דעת צריך להיות כזה שהיישובים המדוברים יוכלו להמשיך לקבל את תקציבי הפיתוח שלהם, למרות הקיצוצים.

גיא בר נתן: אני חושב שזה בא לידי ביטוי בטיפול משרד ראש הממשלה ויתר המשרדים בטיפול בערים עכו ולוד.

גיא בר נתן: היו"ר דוד אזולאי: כרגע לא שמענו בשורה.

גיא בר נתן: אני שומע שלקראת שנת 2004 לא יוקצו להן תקציבים.

גיא בר נתן: זאת הנחת העבודה כרגע של משרד הפנים, כאשר אני מניח בעזרת גדי הם יעשו את כל הפעילויות הנדרשות כדי שבכל זאת יגיעו כספים לערים האלה, כפי שהם בכל זאת יצליחו להעביר 380 מיליון שהיו בהתחלה אפס.

גיא בר נתן: גם במסגרת של הטיפול במגזר הערבי, אנחנו רואים כי תקציבי הפיתוח יורדים לרמות שלא מאפשרות לנו לסיים פרוייקטים.

גיא בר נתן: אנחנו פועלים בנדון, והעובדה היא שפעולות נעשות בכיוון חיובי.

דוד אזולאי: אני חושב שצריך לפחות להחליט על סיום אותם פרוייקטים שהתחילו בבניה שלהם, כדי שלא יוצר מצב בו מחוסר תקציב הדברים יתקעו באמצע, ויישאר פיל לבן.

גיא בר נתן: אין מטרה ליצור פילים לבנים, אבל אנחנו פועלים במסגרות התקציב הקיימות, כאשר המטרה היא לשפר אותן, במידת היכולת של המדינה.

גיא בר נתן: יש פה נציג האוצר שיכול לספר לכם מה המצב באוצר.

דוד אזולאי: אני אומר לך כבר עכשיו שתהיה פנייה מוועדת המשנה של ועדת הפנים למשרד ראש הממשלה, בבקשה לא להקפיא שום פרוייקטים.

דוד אזולאי: אנחנו מבקשים שיסיימו את הפרוייקטים שהתחילו בבנייה שלהם, ושלא יפסיקו את תקצובם באמצע.

דוד אזולאי: לא יתכן שיפסיקו את התקציב באמצע, והתושבים יראו בכך הזנחה של הרשות המקומית.

גיא בר נתן: המצב שאתה מציג לא מאפיין את לוד ועכו.

גיא בר נתן: אין מצב שבו פרוייקטים נתקעים כפילים לבנים, באופן שמאפיין את הטיפול בשתי הערים הללו, אלא להפך.

גיא בר נתן: הבעיה העיקרית שמתבטאת בטיפול בשתי הערים הללו, בעקבות העובדה שאין מספיק תקציבים בחלק מהמשרדים, היא שפרוייקטים חדשים שתוכננו או שלבים נוספים של פרוייקטים קיימים לא יתחילו.

גיא בר נתן: עדיין יש קידום של פרוייקטים.

גיא בר נתן: אנחנו מקבלים מדי שבוע בשורות על פרוייקטים חדשים שכן מקודמים.

גיא בר נתן: הבנייה של פארק קק"ל בתקציבי העירייה, משרד הבינוי והשיכון וקק"ל מתחילה ממש בימים אלו.

גיא בר נתן: יש דברים שנעשים בתקציבים מאוד גדולים.

גיא בר נתן: מדובר בפארק שיוקם בעלות של 4 מיליון שקל.

גיא בר נתן: אמור להיות מוקם מתנ"ס בגני אביב בעיר לוד.

גיא בר נתן: זה נכון שיש קיצוצים, ויכול להיות שזה פוגע באופן מסוים בהיקפי העבודה וייתכן אף שיידרש צמצום מסוים של הפעילות, אך המטרה היא לסיים את כל הפרוייקטים.

גיא בר נתן: אני רוצה להמשיך בסקירה ולדבר על פארק גני אביב.

בני רגב: משרד השיכון הקטין את הסכום, ואנחנו קיבלנו רק מילון ו-400 אלף שקל מקק"ל.

גיא בר נתן: אני בדיוק רציתי לציין, שיש מצבים של הקטנת סכומים.

גיא בר נתן: לעיתים מקטינים מכרז.

גיא בר נתן: תוכנית "אופק" ממשיכה בתשס"ד כסדרה, לפי הבטחתה של מנכ"לית משרד החינוך.

גיא בר נתן: בתשס"ה יש סיכוי שחלק מהפרוייקטים יימשכו, זה כרגע נמצא בפתחם של ראשי הערים שהתבקשו על ידי מנכ"לית משרד החינוך להגיש את התוכניות שלהם כבר עכשיו, כדי שזה ייכנס לספר התקציב, ולא יהיה צורך לדון בזה אחר כך מחדש.

גיא בר נתן: זו בשורה מאוד גדולה לערים הללו.

גיא בר נתן: העיר לוד מאופיינת בשיקום שכונות חברתי בכל העיר.

גיא בר נתן: ישנו מיזם של העברת מכללה לעיר שאמור לדחוף את העיר קדימה.

גיא בר נתן: כמה דקות לפני תחילת הישיבה קיימתי שיחה עם סגן שרת החינוך, צבי הנדל, ואני יכול לומר לכם כי אנחנו מתעתדים להקים צוות בין-משרדי בנושא הזה.

גיא בר נתן: מדובר בפרוייקט בתקציב שכרגע לא ברור לנו מהיכן נשיג אותו.

בני רגב: האם אתה מדבר על מורשת יעקב?

גיא בר נתן: כן.

בני רגב: עדיין לא החליטו מאיזה משרד אנחנו נקבל את זה.

גיא בר נתן: לכן צריך להקים צוות שיבחן זאת .

דוד אזולאי: באיזה צוות מדובר?

גיא בר נתן: סגן השרה הציע שהצוות הזה לא יהיה ברשות משרד החינוך, אלא ברשות משרד האוצר או משרד ראש הממשלה.

גיא בר נתן: אנחנו כרגע צריכים לבחון את זה.

דוד אזולאי: מי אמור להקים את הצוות הזה?

גיא בר נתן: אנחנו כמשרד ראש הממשלה נדאג לכך שהצוות יוקם.

דוד אזולאי: על מנת שזה לא ייפול בין הכיסאות, אני מציע שאתם תיקחו את היוזמה להקמת הצוות הזה שילווה את הפרוייקט הזה.

בני רגב: אנחנו מבחינתנו כבר הקצנו את הקרקע.

גיא בר נתן: נעשתה הפעילות הנדרשת על ידי העירייה.

גיא בר נתן: העירייה פעלה בנושא הזה בנחישות.

גיא בר נתן: הבעיה היא שהתקציב שמדובר עליו הוא 40 מילין שקלים, כאשר תקציב משרד החינוך למכללות הוא בבינוי כיתות בלבד.

גיא בר נתן: הבעיה היא שכרגע משרד החינוך עומד לפתחה של שנת 2004 עם אפס בתקציב לבינוי כיתות, לא רק מורשת יעקוב, אלא לגבי כל בינוי כיתות במדינת ישראל.

גיא בר נתן: אני לא יכול לתת הכרזה בנושא הזה, אבל המטרה היא לשנות את המצב כך שיתקיים בינוי כיתות, לא רק בעיר לוד.

דוד אזולאי: זה בדיוק מה שאמרתי קודם.

דוד אזולאי: אם יש הקפאה בתקציב בכל הארץ, בלוד ובעכו לא צריכה להיות הקפאה כזו.

גיא בר נתן: השאיפה היא שהנושאים שראש הממשלה מקדם, לוד ועכו, המגזר הערבי ומגזרי מיעוטים, יקבלו עדיפות, אבל זה לא אומר שאפשר למצוא תקציב לכל פרוייקט שתוכנן או נמצא בספר הפרוייקטים של כל אחת מהרשויות המקומיות.

גיא בר נתן: אני חושב כי מה שדורש טיפול מידי, הוא מצבן הכלכלי של שתי הרשויות.

גיא בר נתן: פה אני חושב שמשרד הפנים צריך לתת את הטון.

דוד אזולאי: אני יודע מה משרד הפנים יגיד.

דוד אזולאי: משרד הפנים יבוא ויגיד, תכינו תוכניות הבראה.

דוד אזולאי: הכותרת של תוכנית כזו היא פיטורי עובדים.

דוד אזולאי: על פיטורי עובדים לא רק ראש העיר מחליט, אלא גם גורמים אחרים, כמו ועדה פריטיטית, ההסתדרות ובתי דין לעבודה.

דוד אזולאי: כאן אנו נתקלים הבעיה הקשה ביותר של ראש ראשות מקומית.

דוד אזולאי: יושבים פה שני ראשי רשויות שאין לי כל ספק ברצונם להבריא את המערכת הכלכלית ביישוב שלהם.

דוד אזולאי: ראש עיריית עכו עשה מעשה אמיץ שלא כל ראש עיר היה מסוגל לעשות, הוא הלך והוציא הודעה על פיטורי 130 עובדים ברשות המקומית, ובתוכם גם עובדים בכירים, אבל הוא נתקל בקשיים גדולים מאוד.

דוד אזולאי: מעכבים תוכנית הבראה כי אי אפשר ליישם אותה, וכתוצאה מכך מעקבים את התקציבים, ונוצר מצב בו ראש עיריית עכו לא שילם עדיין משכורות לעובדים.

דוד אזולאי: ראש עיריית לוד לא משלם כבר שלושה לחודשים משכורות לעובדיו.

דוד אזולאי: עם כל הכבוד לכל הפרוייקטים החשובים, הרשות המקומית נשארת בלי לחם לאכול.

דוד אזולאי: יש בית יפה עם ריהוט יפה, אבל אין בבית לחם.

דוד אזולאי: אני מצפה שדווקא בנקודה הזו משרד ראש הממשלה יגלה מעורבות בשיתוף משרד הפנים.

גיא בר נתן: אנחנו היינו בישיבה אצל השר בנושא הזה.

גיא בר נתן: לצערנו, הדברים כרוכים בפיטורי עובדים.

גיא בר נתן: היום הנושא הזה נמצא לפתחו של כל אחד מראשי הרשויות האלה שצריכות לחתום על תוכנית הבראה שתעמיד אותן במצב של איזון, לפי שיקול דעתו המקצועי של האגף הרלוונטי במשרד הפנים.

גיא בר נתן: חייבים להגיע למצב בו תוכנית הבראה תיחתם.

גיא בר נתן: אנחנו צריכים לשמוע מראשי הרשויות איפה זה עומד מבחינתם.

גיא בר נתן: צריך לשמוע גם ממשרד הפנים, איפה הם נותנים את ההשתתפות שלהם בנושא הזה.

גיא בר נתן: תוכנית ההבראה תהיה כואבת.

גיא בר נתן: המצב הגרעוני של העיר לוד הוא הגרוע ביותר מבין כל הרשויות המקומיות בארץ.

דוד אזולאי: אני מציע לך לחזור בך מההכרזה.

דוד אזולאי: אני מכיר רשויות אחרות עם גירעונות גדולים, כמו באר שבע.

גיא בר נתן: לא ניכנס לסטטיסטיקות, אבל המצב של העיר עכו ושל העיר לוד הוא מצב של גירעון שמצטבר כבר שנים רבות.

גיא בר נתן: העיר לוד היתה בוועדה קרואה.

דוד אזולאי: אני לא רציתי להעלות את הנושא של הוועדה הקרואה, אבל אם כבר העלית את הנושא, אני מציע לך שאנשי מקצוע שלכם ושל משרד הפנים ישבו ויבדקו איפה התחילו הצרות של לוד.

דוד אזולאי: אני אומר לך שהוועדה הקרואה השאירה חלל ריק וגדול ביותר.

דוד אזולאי: אי אפשר היום להטיל על ראש העיר הנבחר את החובות של הוועדה הקרואה.

דוד אזולאי: מי שמינה את הוועדה הקרואה היא ממשלת ישראל, ולכן אותה ממשלה שמינתה את הוועדה, צריכה לתת היום את הפתרונות.

גיא בר נתן: אני מציע שראשי הרשויות יציגו את התוכניות שלהן בנושא הזה.

גיא בר נתן: אני חושב שחשוב שמשרד הפנים גם כן ישיב על כך, כיוון שזה דו שיח שצריך להתנהל ביניהם.

גיא בר נתן: אנחנו במשרד ראש הממשלה דואגים שהמופקדים ייפגשו במקום טוב.

דוד אזולאי: אני חייב לציין כי אתם מגלים מעורבות בהרבה נושאים.

דוד אזולאי: אני מציין זאת לשבח.

דוד אזולאי: העובדה היא שכאשר החליטו לקדם פרוייקטים, הם קודמו.

דוד אזולאי: מה שהיה במשך שנים תקוע, משרד ראש הממשלה קידם.

דוד אזולאי: ללא התערבות של משרד ראש הממשלה בפתרון הבעיות התקציביות של הרשויות המקומיות הללו, לא יהיה אפשר להתקדם.

דוד אזולאי: אם לא תהיה תוספת תקציב משמעותית לשתי הרשויות המקומיות הללו, לא יהיה ניתן להתקדם בחיי היום יום.

גיא בר נתן: אני אומר לך שוב, כי הנושא הזה הוא לפתחו של משרד הפנים.

גיא בר נתן: השר פורז הגדיר זאת בצורה נכונה ואומר, כי יש תקציב שמיועד לתוכניות הבראה.

גיא בר נתן: תקציב של תוכניות הבראה נעשה על פי חוק בצורה שלא מאפשרת אפליה.

גיא בר נתן: אי אפשר להפלות יישוב אחד מיישוב אחר.

גיא בר נתן: כמו שאתה אמרת בעצמך, כנראה שמצבה של באר שבע עוד יותר חמור מבחינה גרעונית.

גיא בר נתן: למשרד הפנים יש את מלוא שיקול הדעת ואת מלוא הסמכות לעשות כראות עיניו, במסגרות החוק, כאשר הכסף של תוכניות ההבראה הוא תלוי תוכניות ההבראה שמגישות לו הרשויות המקומיות.

גיא בר נתן: יש צורך לפנות קודם כל לראשי הרשויות.

גיא בר נתן: לפי דעתי, העיר לוד כבר עמלה על תוכנית הבראה למעלה משנה, ואני חושב שכבר יצאו מכתבי פיטורין.

גיא בר נתן: זה כבר משהו שמתנהל בבתי דין לעבודה במשך תקופה ארוכה.

גיא בר נתן: העיר עכו היתה במספר תוכניות הבראה, והיא כרגע עומדת בפני תוכנית הבראה חדשה שאמורה להיות מוגשת בשבועות הקרובים לשר הפנים.

גיא בר נתן: עדיין צריך לראות איך מה שהן מציעות מגיע לנקודת איזון עם מה שמשרד הפנים מציב בפניהם.

רפי לב ארי: אני רוצה להוסיף לגבי שני הפרוייקטים בעכו העתיקה.

רפי לב ארי: הפרוייקט של כלא עכו נמצא בהחלטת ממשלה מאוד ישנה.

רפי לב ארי: אנחנו מתייחסים להחלטה הזו ללא מועד.

רפי לב ארי: אנחנו נסיים אותה בתקציב המיועד שלה, של 28 מיליון.

רפי לב ארי: ההחלטה הנוספת היא הוספה של 88 מיליון לעכו העתיקה, שבה אנו נעמוד עד שנת 2005.

דוד אזולאי: כלומר, ללא כל קשר להחלטת הפנים, התקציב הזה יועבר לאותם פרוייקטים בעיר העתיקה.

רפי לב ארי: בפרוייקט של כלא עכו אנחנו מסתדרים בלי העזרה של משרד הפנים.

רפי לב ארי: משרד הפנים משתתף בפרוייקט של עכו העתיקה.

רפי לב ארי: עד עכשיו הוא עמד בהתחייבויות שלו.

רפי לב ארי: לגבי שנת 2004 ישנה בעיה.

רפי לב ארי: לא בהכרח יהיה פתרון לחלק הקטן של משרד הפנים בתוך התקציב הזה.

רפי לב ארי: גם מה שנותנים שאר המשרדים הוא תקציב בהיקף נכבד שמקדם את הפרוייקטים ומביא תוצאות טובות.

רפי לב ארי: אם החלק של משרד הפנים יינתן, זה רק ישפר את המצב.

רפי לב ארי: ההחלטה לא תיתקע, אלא תמשיך.

גדי אייזנריך: אני חושב שאנחנו מסתכלים על מה שאמור להיות או מה שיהיה, אבל צריך לזכור גם מה שהיה.

גדי אייזנריך: צריך לזכור, כי בחמש –שש שנים האחרונות הושקעו תקציבים ניכרים מאוד גם בלוד וגם בעכו.

גדי אייזנריך: אי אפשר לראות רק את חצי הכוס הריקה.

גדי אייזנריך: עם הכרזתה של עכו כאתר במסגרת המורשת הלאומית העולמית של יונסקו, מן הראוי שייעשה מאמץ מיוחד של מדינת ישראל לטפל בה, במיוחד בעכו העתיקה.

גדי אייזנריך: נעשים מאמצים לא קטנים בכדי לעשות זאת.

דוד אזולאי: עם כל הכבוד למשרדים השונים שהשקיעו הרבה כסף בהרבה פרוייקטים, כאשר עובדי הרשות המקומית לא מקבלים משכורות וכתוצאה מכך מושבתים שירותי הרשות המקומית וכל תושבי העיר סובלים, זאת בעיה שצריך לתת לה את הפתרונות.

ואסל טאהא: אני שמח שיש ועדת משנה שמטפלת בערים לוד ועכו.

ואסל טאהא: ראש הממשלה בעצמו החליט לאמץ את שתי הערים על מנת שיהווה מנוף לקידום עכו ולוד.

ואסל טאהא: אני שמעתי על הפרוייקטים השונים, אבל אני חושב שהפרוייקט החשוב בשתי הערים האלה, הוא האדם עצמו.

ואסל טאהא: אם נטפל בכלא ונעשה אותו לאטרקציה תיירותית גדולה, אבל הסחר בסמים יימשך, אז מה עשינו?

ואסל טאהא: במצב שבו היום עכו נמצאת, התיירים לא יבואו.

גיא בר נתן: בדיוק לצורך הזה תוגברו תקני השוטרים.

ואסל טאהא: זה לא מספיק.

ואסל טאהא: צריך לתת משאבים לרווחה ולחינוך.

גיא בר נתן: יש שיקום שכונות חברתית.

ואסל טאהא: צריך לאפשר לאנשים לשפץ את הבתים שלהם ולחיות כמו בני אדם.

ואסל טאהא: אני ביקרתי בעכו וראיתי שם שריפה בבית, ולא היה ניתן להציל אותו כיוון שאים מעבר בסמטאות עכו הישנה למכונית מכבי אש.

ואסל טאהא: אנשים נשרפים ואין מי שיציל אותם.

ואסל טאהא: כאשר העלנו את הנושא הזה בפני השר פורז, הוא הבטיח שיעשה מאמץ להביא מכבי אש קטן, כפי שקיים בערים באירופה.

ואסל טאהא: האוכלוסייה הערבית בלוד ועכו מהווה כמעט 35% מהאוכלוסייה.

ואסל טאהא: אם רוצים באמת להציל את שתי הערים, צריך קודם כל להציל את השכונות האלה.

דוד אזולאי: רפי הזכיר תקציב של 88 מיליון שקל, שרובו יושקע בעיר העתיקה.

רפי לב ארי: כולו.

דוד אזולאי: חה"כ ואסל, אתה ואני יודעים מי גר בעיר העתיקה.

ואסל טאהא: גם אם נתקן את כל התשתיו בעיר העתיקה, אבל לא נאפשר לאנשים לשפץ את בתיהם ולגור כמו בני אדם, זה לא יעזור.

ואסל טאהא: הפרוייקט החשוב ביותר הוא האדם.

ואסל טאהא: זה לא אומר שאין צורך בתשתיות, אבל קודם כל צריך לאפשר לבני האדם לחיות כמו שצריך, ולחנך את ילדיהם כמו שצריך.

ואסל טאהא: אם זה ייעשה, התוצאות תהיינה חיוביות לכל תושבי העיר.

ואסל טאהא: אני סיירתי גם בלוד, ואמרתי לראש העיר כי זה קשה מאוד לדבר על פיתוח ועל שגשוג, כאשר ישנה שכונה לשחורים ושכונה ללבנים.

ואסל טאהא: העיר הזו לא תוכל לשגשג כל עוד המצב יישאר כזה.

ואסל טאהא: ראש העיר, אם לא תעשה מאמצים לפתור את הבעיה של השכונות הערביות, הבעיה לא תיפתר.

ואסל טאהא: צריך להכיר בשכונות האלה.

ואסל טאהא: זה בלתי אפשר שהעיר לוד שהיא עיר היסטורית ואטרקטיבית שאפשר להפוך אותה לאטרקציה בעקבות הארכיאולוגיה היקרה שנמצאת שם, כל עוד לא מאפשרים לאוכלוסייה הערבית להתפתח ולהתקדם.

בני רגב: אם הייתי נוכח בישיבה של ועדת הכספים הבוקר, היית שומע על כך.

בני רגב: לא צריך לבוא רק בטענות.

בני רגב: מה שאמרת על שחורים ולבנים, זה לא יפה.

ואסל טאהא: זו האמת.

ואסל טאהא: האוכלוסייה שם סובלת פעמיים, פעם אחת שהיא בעכו או בלוד, ופעם שהיא בעיר של ערבים ויהודים.

ואסל טאהא: אם אתם רוצים שהערים שלכם יתפתחו, תנו לאוכלוסייה הזו להתפתח ולחיות בעיר בשוויון.

דוד אזולאי: ראשי הרשויות האלה עושים כמיטב יכולתם כדי להיטיב גם עם האוכלוסייה הערבית ואינם מפלים בין האוכלוסייה הערבית לאוכלוסייה היהודית.

דוד אזולאי: אני מכיר את שני האנשים, ואני יכול לומר לך מתוך ידיעה, כי נעשים מאמצים רבים בעניין הזה.

ואסל טאהא: האוכלוסייה הערבית הצביעה עבורם.

דוד אזולאי: גם אם היא לא הצביעה עבורם, ברגע שהם נבחרו, הם ראש העיר של כולם.

בני רגב: ההורסים גם הצביעו.

בני רגב: הם הסכימו עם ההריסות.

בני רגב: אני רוצה להתמקד בגירעון של העירייה.

בני רגב: אני רוצה לברך על הישיבה הזו.

בני רגב: אדוני היו"ר, אני בטוח שההתייחסות שלך לא תהיה רק בישיבה חד פעמית.

בני רגב: אתה מתעניין ומבקר, ועל כן אין לי ספק שתלווה את העיר ובעיותיה.

בני רגב: בעניין הזה אני באמת סמוך ובטוח.

בני רגב: אני מכהן קצת יותר משנה.

בני רגב: במשך 3-4 שנים העיר לוד עברה 4 ראשי ערים.

בני רגב: בעקבות הטרגדיה, מקסים לוי הלך מאיתנו.

בני רגב: לפני זה היה ראש עיר אחר ואחרי זה היה ראש עיר שהפסיק כהונתו באמצע, ואז הביאו ועדה קרואה.

בני רגב: אני רוצה לומר לך כי גם את הוועדה הקרואה הפסיקו והחליטו ללכת לבחירות.

בני רגב: לא נתנו לוועדה הקרואה להמשיך כי הגיעו למצב שבו הוועדה רק החמירה את המצב.

בני רגב: אני נבחרתי על ידי המועצה, אחרי שמקסים לוי הלך לעולמו, כאשר לפני עמדה מערכת בחירות נוספת ובעיות קשות מאוד של העיר עצמה.

בני רגב: אני לא נותן ציון לעצמי, אבל אני סחבתי על גבי את כל הבעיות שלא אני יצרתי אותם.

בני רגב: כאשר אתה נמצא בגירעון של 200 מילון שקל, גם אל לא עושים כלום משלמים ריבית גדולה.

בני רגב: אין לי ספקות שתוכנית ההבראה חייבת להיעשות.

בני רגב: אני מהיום שנכנסתי לתפקיד התחלתי עם תוכנית ההבראה, הורדתי את שכר הבכירים ב-10%, קיצצתי בשעות נוספות והגענו ל-400 שעות בסך הכל וקיצצתי באחזקות רכב ב-25%.

בני רגב: לבחירות לרשות המקומית התמודד אדם שיושב במועצת הפועלים.

בני רגב: ועד העובדים לא מוכן לשבת איתי, ההסתדרות נותנת הוראה לא לשבת עם ההנהלה ולא לפטר עובדים.

בני רגב: אני הולך לוועדה פריטטית ולבית דין לעבודה.

בני רגב: שבוע לפני הבחירות כאשר העובדים עוד לא קיבלו משכורת, הכריחו אותי לחתום, ואמרו לי כי אם אני לא אחתום, ימונה חשב מלווה וכונס נכסים.

בני רגב: אני לנגד עיני לא ראיתי כלום.

בני רגב: אמרתי כי אני מוכן להיות קורבן, העיקר שהעובדים יקבלו משכורת.

בני רגב: אתם יודעים מהו מצבם הסוציו-אקונומי של העובדים אצלנו בעירייה.

בני רגב: אני חתמתי על תוכנית פיטורין של 120 עובדים.

בני רגב: כל אותם העובדים ידעו זאת לפני הבחירות.

בני רגב: עשיתי זאת באומץ לב.

בני רגב: ועד העובדים מקבל מכתבים מלאון מורזובסקי שאומר לא לשבת עם ההנהלה ולא לדון על פיטורין.

בני רגב: מה אני יכול לעשות?

בני רגב: הגענו לבית הדין לעבודה וקיבלנו צו מניעה.

בני רגב: האוצר תוקף אותי כי אני לא מביא תוכנית הבראה.

דוד אזולאי: מה עם אותם 30 עובדים שהסכימו מרצון להתפטר?

בני רגב: עד סוף החודש הם עוזבים.

דוד אזולאי: האם משרד הפנים מוכן לממן אותם?

בני רגב: כן.

בני רגב: יש הסכם כזה.

קריאה: הוא לא מוכן לממן עכשיו.

דוד אזולאי: יוסי, האם אתה מוכן להגיב על כך?

יוסי שטיינברג: כנציג אגף חשב כללי אני לא יודע אם יהיה ראוי שאני אתייחס לנושאים שהם במהות שלהם נושאים תקציביים.

יוסי שטיינברג: אני מוכן להתייחס לכל נושא שהוא באחריות האגף החשב הכללי, נושא של ביצוע התקציב, ביצוע תוכניות ההבראה, העברת כספים אחרי שהוחלט עליהם באגף תקציבים.

דוד אזולאי: מדוע לא הגיע עמית לנג?

דוד אזולאי: אני חושב שזה לא ראוי ולא מכובד.

דוד אזולאי: נציגי משרד ראש הממשלה ומשרד הפנים הציגו כאן נתונים, ונציג משרד האוצר אומר כי הוא לא יכול לתת מענה.

דוד אזולאי: אז בשביל מה באת?

יוסי שטיינברג: אני באתי בעיקר בשביל לענות על שאלות לגבי אותו נושא קונקרטי של אותם 6 מיליון שקלים שראש העיר לא התייחס אליהם.

בני רגב: לא רק העובדים סובלים, אלא גם התושבים.

בני רגב: מדובר בניתוקי מים של מקורות.

בני רגב: אני לא מדבר על חובות של ראש העיר הנוכחי.

בני רגב: אני מתוסכל מאוד.

בני רגב: כל יום מגיעים אלי מסרים שאומרים, כי אם אני לא אסיים את תוכנית ההבראה, יצמידו לי חשב מלווה ותקום ועדה קרואה.

בני רגב: אף אחד לא מוכן לקחת אחריות.

בני רגב: אם ראש עיר שקיבל תקציב מאוזן, ואומרים לו כי האחריות היא שלו ואם הוא חורג מעט מהתקציב, מקומו לא פה, אז זה מילא.

בני רגב: אני באתי וקיבלתי את הגירעון הזה מגורמים שהממשלה אחראית להם.

בני רגב: היא גרמה לגירעון של כמעט 100 מיליון שקל.

בני רגב: חודש אחרי שנכנסתי לתפקיד, התחילו לאיים עלי.

בני רגב: אני ער לכך שראש הממשלה שם את הנושא על סדר יומו ודאג לכך שיוזרמו תקציבים לעיר לוד.

בני רגב: אנחנו בסך הכל רוצים לשקם את העיר הזאת.

בני רגב: אני חושב שאם נאבד את העיר הזו שממוקמת במרכז הארץ, כל הסביבה תסבול ותהיה בכייה לדורות.

בני רגב: אני נולדתי בעיר לוד ואני אחיה לנצח בעיר לוד, אך אני לא אשאר כל החיים ראש עיר.

בני רגב: אני מודאג ממצבה של העיר הזאת.

בני רגב: בלוגיסטיקה יש לי סך הכל 420 עובדים, ומבקשים ממני לפטר 150 עובדים.

בני רגב: אני שואל, מי ייתן שירותים לתושבים?

בני רגב: מצד אחד ממשלת ישראל משקיעה בעיר הזו, אך מצד שני לוקחים מאיתנו כמעט מחצית מהעובדים, כך שלא נוכל לתת שירותים לתושבים.

בני רגב: אם אני אצטרך חשמלאי בערב, לא יהיה לי.

בני רגב: אם התפוצץ צינור מים בלילה, אני לא אוכל להביא תורן כי אני אצטרך לשלם לו שעות נוספות.

בני רגב: תבינו במה אני מתעסק.

בני רגב: אני מוכן לשבת עם נציגי משרד הפנים שיגידו לי כי אני יכול לפטר 150 עובדים ללא קשר לבית דין לעבודה או ועדה פריטטית, כי האחריות היא שלהם.

בני רגב: מצד שני אומרים לי כי זה בזיון בית משפט ושאני יכול להסתבך כי יש צו מניעה.

בני רגב: מה אני יכול לעשות?

בני רגב: ברור שתוכנית ההבראה לא בנויה רק על פיטורי עובדים.

בני רגב: אנחנו גם סוגרים מחלקות ומקצצים.

בני רגב: האם הם מעונינים לסגור מחצית מהעיר ולא לתת שירותים ולהפעיל מתנ"סים?

בני רגב: אם כך, אין טעם לפרוייקט של "מורשת יעקב", "שערי משפט", בניית מדרכות או סלילת כבישים, כיוון שלא יישארו כלל תושבים.

בני רגב: הם יכולים לעבור למודיעין, שהם או מכבים.

בני רגב: זה נכון שנכנסו כמה מפעלים חדשים, אך אתם יודעים כמה מפעלים קיימים עזבו?

בני רגב: אני מזמין אתכם לבוא ולראות משרדים נעולים כיוון שאין להם כסף לשלם ארנונה.

בני רגב: אני מבקש שתהיו ריאלים.

בני רגב: אני לא בא לתת ציונים לעצמי, אבל אני אומר לכם, כי אני מכלום ניהלתי את העיר הזו והבאתי לשקט ועשייה.

בני רגב: נתתי לתושבים הרבה תקוות והארבה אופטימיות.

בני רגב: אני אומר להם כי הממשלה החליטה להשקיע בלוד.

בני רגב: אני מאמין בזה, אבל במצב הזה בו אתם מכוונים את האקדח לרכה, זה בלתי אפשרי להמשיך.

בני רגב: אני כואב וזועק.

בני רגב: כל יום מהבוקר, אני טרוד איך לעשות זאת.

בני רגב: שכרתי משרד רואה חשבון ויועץ משפטים והתייעצתי עם כל מי שאפשר.

דוד אזולאי: אני מבין את המצוקה.

דוד אזולאי: אדוני הממונה על המחוז, אני חושב שיושב כאן לפנינו ראש עיר שזועק את הזעקה מליבו.

דוד אזולאי: מי שמכיר את הנושא, יודע כמה שהדברים הם נכונים.

דוד אזולאי: אי אפשר לדרוש מראש עיר לתפקד, כאשר כל שני וחמישי מאיימים עליו בחשב מלווה ונקיטת צעדים נוספים שלא כאן המקום לפרטם.

דוד אזולאי: בשל כך אני מבקש ממך להצמיד לראש העיר איש של המחוז שישב וישמע את הבעיות האמיתיות וייתן לו פתרונות.

דוד אזולאי: אי אפשר לבוא לראש העיר ולומר לו לפטר עובדים, מבלי לתת לו פתרונות.

דוד אזולאי: כתוצאה מזה מעכבים את משכורות העובדים.

דוד אזולאי: נציג משרד האוצר לא הגיע לכאן וכך גם נציג משרד הפנים.

דוד אזולאי: קודם כל, אני מציע שיוסר האיום של חשב מלווה מעל הרשות המקומית לוד.

דוד אזולאי: ראש העיר לא יכול לתפקד בצורה כזו.

דוד אזולאי: לאחר מכן, כל מה שקשור לתוכנית ההבראה, שב עם ראש העיר, תשמע את הדברים ותיתן לו פתרונות.

דוד אזולאי: אני שומע כעת מהמנכ"ל כי יש הסכם של 30 עובדים שמוכנים לפרוש מרצון שמשרד הפנים מוכן לממן אותם, ואתמול הוא קיבל מכתב שבו נאמר כי משרד הפנים חוזר בו מההחלטה.

דוד אזולאי: איך אפשר כך להתקדם עם תוכנית ההבראה?

שוקי אמרני: אני חושב שהמצב הקשה של העיר לוד ידוע לכולם.

שוקי אמרני: ההשלכות החמורות, גם ברמה הלאומית, ידועות לכולם.

שוקי אמרני: במציאות בה אנו נמצאים כרגע חייבים לאפשר לעירייה לתפקד, כיוון שהעירייה לא מסוגלת לתפקד בגירעון כזה, וללא תקציב.

שוקי אמרני: בדיון הבוקר, בוועדה לענייני ביקורת המדינה, עסקנו בנושא של אכיפת חוק התכנון והבנייה, ובנושא של הבנייה עצמה.

שוקי אמרני: אנחנו במחוז לקחנו את העיר לוד כפרוייקט מבחינתנו.

שוקי אמרני: אנחנו נותנים לעיר לוד סדר עדיפות גבוה בכל הפעילות שלנו במחוז.

דוד אזולאי: אני רוצה לשמוע על הפתרונות.

שוקי אמרני: חוסר יכולת התפקוד של העירייה בגלל הנושא הכספי, מונע מאיתנו לבצע גם את הפעולות הבסיסיות, כיוון שגם בשביל אכיפת חוק התכנון והבנייה צריך כסף וכך גם תוכניות הבנייה.

שוקי אמרני: מבחינת משרד הפנים, בשונה משאר משרדי הממשלה שלהם קיצצו 15%-20%, למשרד הפנים קיצצו 50% מהתקציב.

שוקי אמרני: אמרנו בעבר, כי כל כסף שיגיע ממשרד האוצר עבור העיר לוד, אנחנו לא ניגע בו ונעביר אותו לעיר לוד.

שוקי אמרני: הנקודה היא שלמשרד הפנים אין כסף.

שוקי אמרני: אני ישבתי בישיבות עם נציגי משרד האוצר, והם מבחינתם טוענים כי הם רוצים לראות תוכנית הבראה לפני הכל.

שוקי אמרני: צריך לזכור כי תוכנית הבראה היא תוכנית שנועדה להצביע על מציאות שבה העירייה אומרת, כי באיזו שהיא נקודת זמן, היא נמצאת באיזון תקציבי.

דוד אזולאי: בשולחן הזה אף אחד לא אומר כי הוא לא מקבל את תוכנית ההבראה.

דוד אזולאי: אני אומר לך בשמם של ראש הרשות ומנכ"ל הרשות, כי הם מוכנים לקבל את תוכנית ההבראה וליישם אותה.

דוד אזולאי: יחד עם זאת, אתה צריך לתת להם את הכלים, כיצד ליישם את תוכנית ההבראה.

שוקי אמרני: הכדור נמצא במשרד האוצר, כיוון שמשרד האוצר צריך לשחרר את הכסף הזה.

דוד אזולאי: אל תדבר על משרד האוצר, אנחנו מכירים את משרד האוצר.

דוד אזולאי: במקרה הזה, כאשר ראש רשות אומר כי הוא מוכן ליישם את תוכנית ההבראה, אבל אין לו אפשרות לבצע אותה, כיוון שיש לו צווי מניעה מבית דין לעבודה ויש לו איומים מההסתדרות.

דוד אזולאי: בינתיים מדובר על משכורות לעובדים.

שוקי אמרני: אני משוחח עם ראש העירייה לפחות פעם או פעמיים בשבוע על הנושא.

שוקי אמרני: שוחחתי לפני מספר ימים, ואמרתי לו כי אני באופן אישי, מתוך ההיכרות שלי את המערכת, אשב איתו כדי לגבש תוכנית הבראה.

שוקי אמרני: שוחחתי גם עם המנכ"ל בנושא הזה.

שוקי אמרני: עם זאת, בסופו של יום משרד האוצר יכול שלא לקבל דברים שמקובלים עלי.

שוקי אמרני: כדי לבצע את התהליכים האלה אנו זקוקים לתקציב מסוים לתקופת ביניים מסוימת.

שוקי אמרני: ראש העירייה צריך תקציב כדי לתפקד במסגרת הפעילות שנעשה, כדי לבנות את תוכנית ההבראה.

שוקי אמרני: אנחנו כמשרד הפנים מוכנים לעשות כל שניתן, אבל הבעיה היא בעיה תקציבית נקודתית כרגע.

דוד אזולאי: גיא, אני מבקש שאתם כמשרד ראש הממשלה תגלו קצת יותר מעורבות.

דוד אזולאי: אני מציע שאתם כמשרד על תציגו את הדברים בפני משרד הפנים ומשרד האוצר, כדי שתהיה התחשבות מיוחדת, כדי לשחרר את הכסף לתשלום המשכורות, וכדי לשבת עם ראש העיר ולראות איך פותרים את אותן מצוקות אמיתיות.

דוד אזולאי: אני לא אתן את ידי לכך שראש ראשות לא יישם תוכנית הבראה, אבל יחד עם זאת, כאשר ראש הרשות מציג בעיות אמיתיות, אתם צריכים למצוא את הדרך לשבת איתו ולמצוא פתרונות.

דוד אזולאי: אולי תתנו כסף צבוע ישירות ללוד, כי אחרת הרשות המקומית הזו לא תוכל להתקיים.

דוד אזולאי: אני מבקש להסיר את האיום של חשב מלווה מהרשות המקומית.

דוד אזולאי: לא יעלה על הדעת שכל שני וחמישי מאיימים בחשב מלווה על רשות מקומית שנמצאת בתהליך הבראה.

יאיר פרץ: כמי שנפלה בחלקו הזכות ללוות את לוד בקרוב ולהיות שותף לעשייה רבה בעיר הזו, גם בתקופתו של ראש העיר הקודם, מקסים לוי ז"ל, אני רוצה לומר כי ישנה כאן בעיה מעבר לנושא של תוכנית ההבראה.

יאיר פרץ: ראש העיר אמר כי הוא מוכן לפטר כפי שנדרש ממנו, אך זה לא מתאפשר לו בגלל מחסומים של בתי משפט, של ועדי עובדים וההסתדרות.

יאיר פרץ: כובלים את ידו של ראש עיר, ואומרים לו תמשיך להתבוסס בדם שלך עם תוכנית ההבראה שלך.

יאיר פרץ: ישנה פה בעיה אקוטית של עובדי עירייה שלא קיבלו את שכרם מזה 4 חודשים.

יאיר פרץ: אנחנו לא ערים להשלכות של התופעה הזו.

יאיר פרץ: אנשים כאלה לא מבקשים קצבאות, כפי ששר האוצר טוען מעל בימת הכנסת, לא מבקשים גמלאות או דמי הבטחת הכנסה, אלא מבקשים את שכרם בגין יגע כפם.

יאיר פרץ: מדובר בכדור שלג.

יאיר פרץ: אותו עובד לא משלם את תשלומי המשכנתא, החשמל, המים, ואז יש ניתוק, הוא הולך לשוק האפור כדי לקחת הלוואות, מסתבך ומתחילים צווי עיקול.

יאיר פרץ: אם בארזים נפלה שלהבת, מה יגידו אזובי הקיר?

יאיר פרץ: אם ראשי העיר יהיו טרודים בקיום הבסיסי שלהם, איך נוכל לתפקד ולהציל את העיר הזו שהיא על סף תהום?

יאיר פרץ: ויפה שעה אחת קודם.

יאיר פרץ: מנהל המחוז ונציגי משרד הפנים והאוצר, בואו קודם כל תזרימו את הדבר הבסיסי הזה כדי לתת אפשרות להנהגת העיר לתפקד.

יאיר פרץ: אני מציע שראש העיר יעביר למשרד האוצר רשימה של 150 עובדים, והאוצר ינכה את שכרם של אותם עובדים ויתמודד מול בתי משפט.

יאיר פרץ: מדוע ראש העיר צריך להתמודד מול בתי המשפט?

יאיר פרץ: האוצר יצטרך להתמודד מול טענה של זילות בית המשפט והפרת צווים של בתי המשפט.

אלי סער: רק לפני חודש וחצי היו בחירות בלוד, ומאחר והיו בחירות מיוחדות לפני שנתיים, עוד שנה וחצי אמורות להתקיים בחירות נוספות למועצת העיר, ועל פי החוק החדש גם בחירות לראש העיר.

בני רגב: מי אמר את זה?

בני רגב: מאיפה אתה ממציא את זה?

אלי סער: יש אי שקט גדול במערכת.

אלי סער: אי אפשר לעבוד כאשר יש אי שקט במערכת ואין יציבות שלטונית.

אלי סער: אני מבקש ממך, אדוני היו"ר, לדאוג שיהיה שקט במערכת הזו.

שמעון לנקרי: אני כמעט חודש מתפקד כראש עיר.

שמעון לנקרי: אני רוצה להודות למשרד ראש הממשלה על המאמץ הגדול שהוא עושה למען העיר עכו.

שמעון לנקרי: אני חושב שבלי העזרה של משרד ראש הממשלה ובלי הסיוע של כל משרדי הממשלה השונים, ובמיוחד של משרד ראש הממשלה, לא היינו יכולים לפתור בעיות שהן טריוויאליות.

שמעון לנקרי: המאפיינים של ערים מעורבות, הן כמעט אותם מאפיינים.

שמעון לנקרי: כדי שעיר מעורבת תהיה מבוססת וחזקה יש מספר שצריכים לעשות.

שמעון לנקרי: חה"כ אחד אמר כי אנחנו משקיעים באבנים וזה טוב ויפה.

שמעון לנקרי: בתפיסה שלי הוא צודק.

שמעון לנקרי: גם אם העיר עכו הגישה את התוכנית, צריך לזכור כי מי שמחזיק את העיר זה האנשים בעיר, ולא אבני העיר.

שמעון לנקרי: אם אני צריך לבחור בין עוד מוסד שיקום בעיר, לבין בניית מערכת שירותים חזקה, אני בחור בהקמת מערכת שירותים חזקה.

שמעון לנקרי: לא ייתכן שיקום מתנ"ס חדש, אבל מערכת השירותים העירונית לא מספקת את הצרכים הבסיסיים של העיר, בנושא רווחה, פשיעה, חברה וחינוך.

שמעון לנקרי: אני הייתי שם פה על השולחן 3 נושאים לטיפול מיידי שיתנו את האפקט המקסימלי לפתרון הבעיות של שתי הערים האלה שמתמודדות עם גירעונות ענק.

שמעון לנקרי: לי יש גירעון של 170 מיליון שקל, וזה מבלי שנכנסתי לבדוק מה קורה שם.

שמעון לנקרי: זה מה שקיבלתי בניירות.

שמעון לנקרי: אם אני אבדוק את המצב, אני אמצע גירעון גדול יותר.

שמעון לנקרי: זה רע מאוד שנציג האוצר לא נמצא פה.

שמעון לנקרי: נציג האוצר צריך להיות פה ראשון, משום שהוא הפקטור הכי מרכזי.

שמעון לנקרי: הטענה כי כל ראשי הרשויות נמצאות באותה בעיה, איננה נכונה.

שמעון לנקרי: אם ראש הממשלה בחר להתמקד דווקא בשתי הערים האלה, אי אפשר להשתמש בטענה הזו ולומר כי כחל הרשויות נמצאות באותה מצוקה.

שמעון לנקרי: אם כל הרשויות נמצאות באותה מצוקה, מדוע ראש הממשלה בחר דווקא אותנו?

שמעון לנקרי: בחרו אותנו, כיוון שרוצים להתייחס אלינו בצורה שונה משאר הערים.

שמעון לנקרי: זו המשמעות.

שמעון לנקרי: הטענה של אין תקציב, איננה רלוונטית לרשויות עכו ולוד.

שמעון לנקרי: מצפים מאיתנו לעשות פעולות כואבות, כפי שהציג אותן ראש העיר לוד.

שמעון לנקרי: אני הגשתי רשימה של 138 מפוטרים, וכל האזור רעד.

שמעון לנקרי: קיבלתי איומים מעו"ד של ההסתדרות ומאחרים שמסתכלים ושואלים מי זה ראש העיר הזה, ואני מסתכל ואומר מי אלה האנשים האלה בכלל.

שמעון לנקרי: האם הם יגידו לי מי יעבוד ומי לא?

שמעון לנקרי: ההבראה היא לא רק בכוח אדם.

שמעון לנקרי: אני יכול להבריא את המערכת במיליוני שקלים נוספים שאינם קשורים רק לכוח אדם.

שמעון לנקרי: אני מדבר על הוצאות שונות, שעות נוספות וכו'.

שמעון לנקרי: בעכו תמיד היה מועמד של מפלגת העבודה, וזו הפעם הראשונה שאין מועמד של מפלגת העבודה.

שמעון לנקרי: מפלגת מפאי שלטה שנים בעכו.

שמעון לנקרי: פוליטיקאים שונים ששלטו בעכו הכניסו עובדים ונתנו אחזקת רכב להרבה עובדים.

שמעון לנקרי: אתמול קיבלתי רשימה של כל מחזיקי הרכב.

שמעון לנקרי: מיליונים מבוזבזים על אחזקת רכב של מזכירות.

שמעון לנקרי: אני עכשיו צריך להתמודד בבית דין לעבודה מול כל עובד.

שמעון לנקרי: אנשים שיושבים במשרדים מקבלים אחזקת רכב של 1,000 קילומטר.

שמעון לנקרי: אני נפגשתי שבוע שעבר עם השר פורז, ואני הבנתי ממנו כי הוא מאוד רוצה לעזור.

שמעון לנקרי: הוא ביקש תוכנית הבראה, ואנחנו באנו עם חמישה עמודים, והוא נתן לי למלא ספר.

שמעון לנקרי: אנחנו נמלא ספרים כמה שצריך, ונתחייב לעמוד במה שצריך, אבל אי אפשר יהיה להתייחס אלינו כאל עוד רשות שמגישה תוכנית הבראה.

שמעון לנקרי: משרד הפנים לא יכול להגיד, עכשיו נבחן אותך.

שמעון לנקרי: האם ההיסטוריה לא נחשבת?

שמעון לנקרי: האם אני צריך לחטוף את האש מכל הכיוונים?

שמעון לנקרי: משרד הפנים היה קיים קודם.

שמעון לנקרי: מדוע קודם הוא לא עשה את כל הסדר.

שמעון לנקרי: אני מוכן לעשות סדר.

שמעון לנקרי: אני באתי כדי לעשות סדר, אבל אני זקוק לעזרה.

שמעון לנקרי: צריך להעביר מסר למשרד האוצר ולמשרד הפנים, כי מערכת העיר לא יכולה להתנהל מבלי לתת משכורות לעובדים.

שמעון לנקרי: היום כבר 15 לחודש, ואני יודע כי גם מחר לא יהיה לי כסף לשלם משכורות לעובדים.

שמעון לנקרי: עד שלא ייפתר העניין הזה בצורה מקצועית ורצינית, מבלי לומר, תעשה-תקבל, לא תעשה-לא תקבל, נישאר עם אותה בעיה שנמשכת שנים.

שמעון לנקרי: באיזשהו שלהב צריכים לפתור את הבעיה הזו, אז בואו נתגייס יחד כדי לפתור את הבעיה הזו.

שמעון לנקרי: אני יכול לומר לכם, כי בפרוייקטים המבניים שבהם משרד ראש הממשלה היה מעורב, פתרנו בעיות של שנים רבות.

שמעון לנקרי: המאפיין השני, הוא עידוד התעסוקה.

שמעון לנקרי: בעכו יש 35% אבטלה בעיר העתיקה.

שמעון לנקרי: 35% אבטלה זה אומר פשע, סמים, זנות ובעיות חברתיות קשות.

שמעון לנקרי: במקום אי תשלום ארנונה וחיבורים פרטיזניים למים, בואו נפתור את הבעיה בצורה נכונה ונשקיע כסף.

שמעון לנקרי: אם היו שואלים אותי אם להשקיע כסף בפיתוח האבנים, 88 מיליון שקלים, הייתי אומר להשקיע את הכל לעידוד המפעלים.

שמעון לנקרי: מפעלים רבים נסגרים, ומפעלים חדשים לא רוצים להיכנס לעכו, כי הארנונה של עכו בגלל טעות היסטורית יותר גבוהה משל חיפה.

שמעון לנקרי: כאשר פניתי לשר פורז ואמרתי לו כי אני רוצה לתקן את הטעות הזו, הו אמר לי כי זה לא פשוט וכי אני צריך להכין צו.

שמעון לנקרי: שאלתי אותו למה, והוא אמר לי כי כיוון שאני ראש עיר, אז אני בטח מנסה להוריד ארנונה.

שמעון לנקרי: אמרתי לו כי גם אני אוריד את תשלומי הארנונה לחצי, עדיין היא תהיה יותר גבוהה מזו של קריית ביאליק וכרמיאל.

שמעון לנקרי: אי אפשר להתייחס אלינו כל הזמן כאל פושעים.

שמעון לנקרי: זה נכון שיש כמה ראשי ערים שפישלו ואיתם צריך להתחשבן.

שמעון לנקרי: זו צריכה להיות מערכת פנימית של משרד הפנים, כיצד להתחשבן עם ראשי ערים שהיה לאורך כל הדרך כישלון כספי בניהולם.

שמעון לנקרי: עידוד התעסוקה והרחבת תחום שיפוט של עיר, צריכים לבוא לידי פתרון מיידי, כי אחרת נישאר תקועים.

שמעון לנקרי: מפעל שנכנס לעכו ומעסיק 600 עובדים, מקטין מיידית את אחוז המובטלים ב-4%.

דוד אזולאי: באותה מידה צריך לחשוב על משמעות של סגירת מפעל שמעסיק 300 עובדים.

שמעון לנקרי: למפעל "טארוק" שמתלבט בין עכו לכרמיאל צריך לתת 10 מיליון נוספים כדי שייכנס לעכו.

שמעון לנקרי: מה יש בכרמיאל?

שמעון לנקרי: האם יש שם אבטלה?

שמעון לנקרי: על הדברים האלה לא צריך להיות כלל ויכוח, כי אחרת לא תהיה עיר.

שמעון לנקרי: ב-15 שנים האחרונות, חצי מהאוכלוסייה של עכו עזבה, 99% יהודים.

שמעון לנקרי: יש דוגמאות כאלה רק באפריקה, ששם כאשר יש רעב או בצורת, כל השבט נודד למקום אחר.

שמעון לנקרי: גם כאשר יש מלחמות, אנשים רבים בורחים.

שמעון לנקרי: מי אלה שעזבו את עכו?

שמעון לנקרי: כולם אנשים עובדים שיש להם כסף לשלם ארנונה.

שמעון לנקרי: כולם היו שותפים למפעלים כאלה ואחרים.

שמעון לנקרי: אלה היו השמנא וסלתא של העיר הזו.

שמעון לנקרי: מי נכנס במקומם?

שמעון לנקרי: אוכלוסיות טעוני פיקוח.

שמעון לנקרי: זה אומר כי אם לפני 20 שנה היו מטפלים בבעיות התעסוקה, הרשות המקומית והסדר, אף אחד לא היה עוזב את העיר הזו.

שמעון לנקרי: 30 שנה קודם אף אחד לא עזב אותה.

שמעון לנקרי: במקום שזו תהיה עיר שיש בה 100,000 תושבים, יש בה רק 50,000 תושבים.

שמעון לנקרי: כעת התחלפה הנהגה וגם כמעט כל המועצה.

שמעון לנקרי: זה נס שקרה לעיר הזו.

שמעון לנקרי: 12 מתוך 17 הם עובדים חדשים.

שמעון לנקרי: יש חלון זמן לפנות למשרד הפנים ולמשרד האוצר כדי שיפתרו את שתי הנקודות האלה באופן מיידית, כי אחרת ההגירה השלילית תמשיך.

עסאם מח'ול: שתי הערים האלה מאוד חשובות, וצריך לסייע להן.

יצחק הרצוג: שתי הערים האלה הן ערים חשובות מאוד, ואנחנו נעשה הכל כדי לתמוך בהם.

יצחק הרצוג: חבל שאין פה נציגי משרד האוצר.

יצחק הרצוג: הייתי גם מצפה ששר הפנים יהיה פה.

דוד אזולאי: חה"כ הרצוג, היות וזה היה דיון ראשון בו רצינו לערוך סקירה כללית על מצב הפרוייקטים בשתי הרשויות הללו, כיוון שראש הממשלה אימץ את שני הערים האלה.

דוד אזולאי: קיבלנו אכן סקירה רחבה.

דוד אזולאי: מי שהיה צריך לתת תשובה, נציג משרד האוצר, לא נמצא כאן.

דוד אזולאי: אני מקווה שבדיון הבא נציג משרד האוצר יגיע.

דוד אזולאי: אם יתבקש דיון מפורט עם שר הפנים, אנחנו נעשה זאת.

דוד אזולאי: עמית לנג יכל לשלוח מישהו אחר, אם הוא לא יכל להגיע.

ערן פולק: אני ממשרד האוצר.

ערן פולק: הייתי בדיון אחר, ולכן הגעתי רק עכשיו.

בני רגב: בניגוד לוועד העובדים וההסתדרות, עבדנו קשה מאוד לסכם עם 30 עובדים תוכנית פרישה בהסכמה.

בני רגב: ברגע שהם ידעו כי הם לא מקבלים את מה שהובטח להם, הם יחזרו בהם.

דוד אזולאי: נציג משרד האוצר, התעוררה כאן לגבי לוד.

דוד אזולאי: במסגרת תוכנית ההבראה ישנם 30 עובדים שמעונינים לפרוש מרצון.

דוד אזולאי: יש סיכום עם משרד הפנים שהוא יממן את פרישתם.

דוד אזולאי: אתמול מנכ"ל העירייה קיבל מכתב שבו מודיעים לו כי משרד הפנים חוזר בו מהסיכום הזה.

דוד אזולאי: האם אתה יכול להגיד לנו למה?

ערן פולק: אני לא מכיר את המכתב של מנכ"ל משרד הפנים, אבל אני יודע כי כרגע כל מה שנוגע לתוכניות ההבראה בשלטון המקומי, סיוע לראשי עיר חדשים ברשויות קשות והסדרים כאלה ואחרים, נמצא בדיונים בין משרד האוצר למשרד הפנים, בהקשר לתקציב המדינה ואישור התקציב.

דוד אזולאי: אנחנו כאן מקיימים דיון לא על כל השלטון המקומי, אלא על לוד ועכו בלבד.

דוד אזולאי: לוד ועכו הן ערים ייחודיות שניתנה להן הזדמנות מיוחדת לטפל בבעיות שבמשך שנים לא טיפלו בהן.

דוד אזולאי: אי אפשר שבכל פעם שמעלים את כל הקשיים של השלטון המקומי, להכניס גם את לוד ועכו.

דוד אזולאי: העובדה היא שמשרד ראש הממשלה לקח את שתי הערים האלה כפרוייקט.

דוד אזולאי: אני חושב שגם במשרד האוצר ובמשרד הפנים צריכים להבין שעכו ולוד הן ערים ייחודיות, אחרת היו משאירים אותן במסגרת של השלטון המקומי.

שמעון לנקרי: הסיפור הזה של רשויות שונות, לא רלוונטי לוועדה הזו.

שמעון לנקרי: אתה הוזמנת לוועדה שנקראת לו-עכו.

שמעון לנקרי: גם גדי ממשרד הפנים מייצג בוועדה הזו שתי ערים בלבד.

שמעון לנקרי: כל פעם מזכירים לנו את הבעיות של כלל הרשויות.

שמעון לנקרי: זה מסר שמבחינתנו הוא מסר שאומר שתגישו את הבקשות שלכם כמו שאר הרשויות.

שמעון לנקרי: בוועדה הזו מתייחסים לשתי ערים שהולכות לאבד את הזמן.

שמעון לנקרי: צריך להתמקד בשתי הערים האלה.

שמעון לנקרי: זה נכון שיש לכולם בעיות, אבל הוועדה הזו מדברת רק על שתי ערים בלבד.

שמעון לנקרי: ראש הממשלה החליט כך, ונתן לכך גם ביטוי תקציבי, מילולי ותוכני.

דוד אזולאי: בהמשך אנחנו נדון בנושא מסוים הקשור לעיר ספציפית, על מנת לעקוב אחרי הביצועים של הממשלה בהתאם להחלטות.

דוד אזולאי: אני רוצה לסכם את הישיבה.

דוד אזולאי: הוועדה מעריכה את עבודת משרד ראש הממשלה בשתי הערים, לוד ועכו.

דוד אזולאי: הוועדה פונה למשרד ראש הממשלה לגלות מעורבות בתקציב השוטף, כדי לא להשבית את התפקוד של הרשויות המקומיות, לאלתר.

דוד אזולאי: בעכו לא שילמו משכורות של חודש אחד, ובלוד כבר שלושה חודשים לא שילמו משכורת.

דוד אזולאי: אני חושב שמשרד ראש הממשלה יכול לעקוב אחרי זה, ולבדוק מדוע לא משלמים את המשכורות, ללא קשר לתוכנית ההבראה.

דוד אזולאי: הוועדה פונה לממונה על מחוז מרכז, מר שוקי עמרני, ללוות את העיר לוד לצורך מתן פתרונות ליישום תוכנית ההבראה.

דוד אזולאי: לא ניתן להכין תוכנית הבראה כאשר ישנם צווי בית משפט.

דוד אזולאי: הוועדה פונה למשרד ראש הממשלה לתת קדימות לכל מה שקשור לנושא התעסוקה בשתי הרשויות המקומיות האלו.

דוד אזולאי: תודה רבה, הישיבה נעולה.