ועדת הפנים ואיכות הסביבה, כנסת 16, פרוטוקול מספר 408, 2005-03-15 11:00

חמי דורון: השלטים הם במגרש שלי כלפי המגרשים הגובלים.

ראול סרוגו: זה לא מה שכתוב.

תמי רווה: כתוב שהם יוצבו במגרשים הגובלים.

תמי רווה: זה בעייתי.

ראול סרוגו: אם המגרש הגובל הוא וילה עם דשא, האם אני אכנס לגינה שלו ואציב שלט?

רשף חן: זו הערה ראשונה ששווה דיון.

ראול סרוגו: אני רוצה לומר משהו לגבי הנושא של הוועדה המקומית והוועדה המחוזית.

ראול סרוגו: בוועדה המקומית נוצרות קואליציות בין היזם לבין חברי מועצה.

ראול סרוגו: ועדה מחוזית היא ועדה שיושבים בה גורמים ציבוריים.

רשף חן: אז למה לפרסם בעיתון?

רשף חן: בואו נחסוך את זה.

ראול סרוגו: אתה מעמיד את הדברים בצורה קיצונית, כמו שאתה מדבר על תב"ע של 10,000 דונם.

ראול סרוגו: העיר מודיעין היא פחות מ-10,000 דונם.

ראול סרוגו: אין שום בעיה להציג תמונות קיצוניות.

ראול סרוגו: בוועדה המחוזית יושבים נציגי ציבור של כל מיני רשויות, שהם מסננת נוספת למה שמאושר.

ראול סרוגו: בהרבה מאוד מקרים דברים שעוברים בוועדה המקומית, לא עוברים בוועדה המחוזית.

ראול סרוגו: הטענה לפעול בשלבים, משתלבת גם עם העניין של ההיגיון.

ראול סרוגו: בוועדה המקומית צריך יותר להקפיד.

ראול סרוגו: בוועדה המחוזית המצב הוא שונה.

ראול סרוגו: כולם יודעים על כל תב"ע שמגיעה לוועדה המחוזית.

ראול סרוגו: היה לי מצב שבו לפני שהגשתי את התב"ע, היתה הפגנה של תושבים אצל ראש העיר.

ראול סרוגו: הם לא ידעו בכלל מה הגשתי.

ראול סרוגו: הם פעלו שלא בתום לב.

ראול סרוגו: התוכנית צריכה לעבור גם את הוועדה המקומית וגם את הוועדה המחוזית.

ראול סרוגו: המצב שבו פונים ישר לוועדה המחוזית, הוא מצב נדיר.

רשף חן: אני הייתי חבר מועצת עיר במשך 4 שנים.

רשף חן: כשאתה הולך לוועדה המחוזית, אף אחד לא יודע על זה.

ראול סרוגו: מה זאת אומרת?

ראול סרוגו: אני ניגש לוועדה המקומית קודם, אני נפגש עם ראש העיר ושולח מודדים לשטח.

ראול סרוגו: התהליך הזה הוא תהליך של שנתיים, ובסופו של דבר כולם יודעים.

ראול סרוגו: אני אומר, כי ישנם ברקסים נוספים בוועדה המחוזית.

רשף חן: הנציגים של העיר השנייה.

ראול סרוגו: אתה יודע מה זה דו"ח של משטר רוחות והצללות?

ראול סרוגו: זה דו"ח שאתה מחויב להגיש אותו בוועדה המחוזית.

דלית דרור: אני רוצה להעיר, כי תיאור המצב שתואר פה על ידי התאחדות הקבלנים איננו נכון.

דלית דרור: יכול להיות שהאנשים איתם אתה מסתובב הם יודעי דבר, אבל הרבה מהציבור איננו יודע, ולו אנחנו דואגים.

דלית דרור: לו מיועדים ההודעות והשלטים.

דלית דרור: זה בהחלט מצב שבו חובה על המחוקק לעשות את האקט הזה, ולומר לאנשים שישנה תוכנית ולהם יש זכות להתנגד לה.

דלית דרור: זו המטרה של הצעת החוק הזו ושל סעיף 89א, שהוסיפה חה"כ יהודית נאות, ז"ל.

תמי רווה: אם כך, למה להגביל את זה למגרשים של 3 דונם?

דלית דרור: זה לא בגל שאין בעיה במגרשים יותר גדולים, אלא בגלל שאנחנו רוצים לעשות איזון בין הנטל שמוטל על היזם, לבין הערך של השקיפות וחופש המידע.

חמי דורון: האם בתיקון 43 יש הגדרה מפורטת של כל המקרים שבהם מוגדרת המשמעות של תב"ע נקודתית?

דלית דרור: מה שאנחנו מגדירים כתב"ע נקודתית אינו חופף בהכרח לאותו סעיף שקובע את גדר הסמכויות של ועדה מקומית.

דלית דרור: תיקון 43 הקנה סמכות לוועדה המקומית, לאשר תוכניות מפורטות מסוימות.

דלית דרור: בסעיף הזה ישנה רשימה של המקרים בהם ועדה מקומית מוסמכת לאשר את התוכנית.

דלית דרור: זה לאו דווקא חופף למה שקוראים בז'רגון תוכנית נקודתית.

דלית דרור: הרבה פעמים יש מידה רבה של התאמה, אבל לא בהכרח.

אברהם פורז: ברוב המקרים אין.

אברהם פורז: תוכנית נקודתית בסמכות ועדה מקומית לא יכולה להוסיף אחוזי בנייה למטרת מגורים, ורוב התוכניות הנקודתיות מדברות על זה.

רשף חן: זה בדיוק העניין.

עמרי גלבאום: ב-19 לאוגוסט 2003, נכנס לתוקף החוק שמדבר על הצבת שלט בגודל 75 על 75 בכל מגרש שבו אנחנו מגישים תוכנית.

עמרי גלבאום: הצעת החוק המונחת לפנינו הוגשה לראשונה ב-23 לפברואר.

עמרי גלבאום: אנחנו מדברים על תקופה של 6 חודשים מיום שבו נכנס החוק הקודם לתוקף, ועד להגשה של הצעת החוק החדשה הזו.

עמרי גלבאום: נדמה כאילו נעשה סקר ונמצא שאותה מהפיכה שהובילה חה"כ נאות בתמיכתנו, איננה טובה.

עמרי גלבאום: אני רוצה להסב את תשומת לבו של היו"ר ולומר, כי חוץ מחובת הצבת השלט בגודל של 75 על 75 בכל מגרש, אנחנו נדרשים בכל תב"ע נקודתית מצומצמת, כפי שהתבטא חה"כ רשף חן, לפרסם בשני עיתונים יומיים ובעיתון אחד מקומי, לפרסם ברשומות, לפרסם ברשויות המקומיות, לפרסם על לוחות המודעות השכונתיות והצבת שלט בתחום התוכנית.

עמרי גלבאום: אני לא מכיר שום חוק אחר שמפורסם בכל כך הרבה מקומות, כמו העניין הזה.

עמרי גלבאום: הצעת החוק הראשונית שלו היתה הגיונית, אבל הוא ירד מזה.

רשף חן: האם אתה בעד ההצעה הזו?

עמרי גלבאום: אני מדבר כרגע על הצעת החוק שמונחת לפנינו.

עמרי גלבאום: לפתע פתאום אנחנו ושומעים על הצעת חוק שונה לגמרי.

עמרי גלבאום: במקום הצבת שלט אחד שעדיין לא בדקו את האפקטיביות של זה, מציעים הצעה אחרת.

עמרי גלבאום: אנחנו נמצאים בשטח, ואנחנו יכולים להגיד שהשלט הזה עובד.

עמרי גלבאום: אנשים יודעים על הבנייה, ואין צורך להוסיף עוד 4 שלטים ולסבך את העניין עם חוקים שאנחנו לא נצא מהם.

עמרי גלבאום: ברגע שהצעת החוק הזו עברה להצעת חוק של הצבת שלטים, כאילו מדובר על חוק חדש שהוא מנותק מהחוק הקודם.

חמי דורון: לא מדובר פה על חוק חדש.

חמי דורון: ישנה הסכמה על הצעת החוק כפי שהוגשה ועברה במליאה בהסכמת משרד הפנים.

חמי דורון: זה אותו חוק עם שינויים שנדרשו על ידי ועדת שרים לענייני חקיקה, כיוון שנלקח בחשבון הצורך של היזמים.

עמרי גלבאום: בדיון שנערך ב-28 לדצמבר הועלתה השאלה, מדוע יש צורך בחוק הזה.

עמרי גלבאום: אתה אמרת אז כי, מדובר על זה שבתב"עות מצומצמות שבאופן טבעי נמצאות במרכזי ערים, הדאגה היא לדיירים, לשכנים שגרים בבניינים ליד.

עמרי גלבאום: כבוד השר אמר, שהדאגה היא לשכנים שגרים בבניינים ליד, ואמר כי צריך לשים מודעות בבניינים השכנים בכדי לידע אותם בכך.

עמרי גלבאום: זו היתה ההחלטה של המליאה.

אברהם פורז: חה"כ חן, אני מציע שתוותר על פרסום בלוחות המודעות בשכונה.

רשף חן: אין בעיה.

רשף חן: אני מסכים בהחלט.

עמרי גלבאום: זו לא הבעיה.

אברהם פורז: על פרסום בעיתון אי אפשר לוותר, כי יכול להיות שיש אחד שלא גר שם.

חמי דורון: על איזה לוח מודעות אתה מדבר?

אברהם פורז: כאשר יש הפקדת תוכנית, חובה לפרסם על לוחות המודעות בשכונה.

חמי דורון: מה קורה כאשר בשכונה אין לוחות מודעות?

חמי דורון: ברוב השכונות החדשות אין לוחות מודעות.

תמי רווה: גם בשכונות הישנות לא מפרסמים.

חמי דורון: גם בשכונות הישנות אין לוחות מודעות.

תמי רווה: יש.

חמי דורון: זה משמש רק למודעות קבורה.

עמרי גלבאום: אם יש דאגה כל כך גדולה למר כהן, איך ייתכן שאותו מר כהן שגר במגרש 300 מטר ומוסיף חדר של 10 מטר צריך להודיע למגרש של 30,000 מטר, ואותו בעל מגרש של 30,000 מטר שבונה מגרש של 30 קומות לא צריך להודיע לו?

אברהם פורז: האם אתה מכיר מגרש כזה?

רשף חן: כשאתה עושה תב"ע גדולה, יש מסביבה מאות או אלפי מגרשים, מן הסתם.

רשף חן: אי אפשר לשלוח לכל אחד מודעה ואי אפשר לתלות שלט בכל מגרש.

שמעון רודה: יש לזה התייחסות גם בחוק והתקנות הקיימות היום.

רשף חן: אבל תב"ע נקודתית היא סטייה מהתב"ע.

שמעון רודה: יש לי הרגשה כאילו אתם לא מתייחסים למה שנאמר בתקנות ובחוק.

שמעון רודה: יש חלק שמתייחס לפטור מחובת הצבת השלט, שאומר מה לעשות כאשר יש תב"ע מאוד גדולה.

שמעון רודה: אותו דבר אפשר להחיל על כל מגרש.

רשף חן: הוא חל על כל מגרש.

רשף חן: מה שחל שם, חל גם פה.

שמעון רודה: אין שום עניין להחביא את התוכנית.

שמעון רודה: יש עניין שלא להכניס עודף חוקים מיותר ומסורבל שרק ישמש לכמה עורכי דין להתווכח על הדבר הזה.

רשף חן: מבחינתי, הפתרון הוא לשלוח מודעות, כפי שעושים כאשר סוגרים מרפסת.

רשף חן: זה יכול לבוא במקום כל הפרסומים האחרים, אבל משרד הפנים לא מסכים לכך.

ראול סרוגו: האם בגלל שמשרד הפנים לא מסכים לכך, אתה מוכן לעשות הפליה כזו?

רשף חן: בשביל טובת

רשף חן: כם הוא לא מסכים.

שמעון רודה: חה"כ פורז, בשנת 1995 דיברת על תיקון 43.

שמעון רודה: אתה אמרת שהברירה היתה בין הסרבול, הסיאוב וחוסר התזוזה של תוכניות בוועדות מחוזיות, לעומת הלכלוך בוועדות המקומיות.

רשף חן: למה אתה אומר לכלוך?

רשף חן: יש קואליציה ואומרים איך להצביע.

אברהם פורז: לפעמים זה הרבה יותר גרוע מקואליציה.

שמעון רודה: נכון, אבל כיוון שהקשר בין מי שבונה לבין מי שמחליט הוא קשר מידי ואין מסננת של אנשי מקצוע ואנשי ציבור, לגבי כל התוכניות, גם תוכנית בניין ערים שבסמכות ועדה מקומית, יש לשר הפנים את הסמכות לקבוע כי מדובר בתוכנית שהיא טעונה את אישורו.

שמעון רודה: לכן, יש היגיון בפרסום הקלה ליידע את השכנים.

חמי דורון: כאשר אני מגיש תוכנית נקודתית ואני לא פועל על פי תנאי ההקלה, אני לא צריך להודיע בכתב לאנשים עד שהתוכנית לא עוברת את שלב ההפקדה.

חמי דורון: אני לא שם שום שלט במקום.

שמעון רודה: אתה כן שם שלט.

חמי דורון: לא.

חמי דורון: אני שם את השלט רק כאשר אני הולך לבנות .

שמעון רודה: לא נכון.

שמעון רודה: אתה צריך לשים שלט על פי החוק.

תמי רווה: זה החוק.

חמי דורון: זה בדיוק כמו שהחוק קובע שכאשר אני עושה איזשהו שינוי, אני צריך לשים לדיירי הבניין שלט על לוח המודעות, ואז אני שם אותה, מצלם אותה ומיד מוריד אותה.

חמי דורון: אני רוצה שתגידו לי, כמה אנשים הועמדו לדין על כך שהם לא הציבו שלט.

שמעון רודה: אני לא מכיר מקרים כאלה.

תמי רווה: עוד לא הספיקו.

תמי רווה: החוק קיים רק חצי שנה.

שמעון רודה: אם שלט אחד לא שמים, 4 שלטים כן ישימו?

שמעון רודה: החוק היום מדבר על הצבת שלט בזמן ההפקדה, במקום בולט בנכס.

שמעון רודה: נניח שאנחנו מדברים על שטח של 3 דונם בצורת ריבוע.

שמעון רודה: אורך הצלע שלו היא 50 ומשהו מטר.

רשף חן: מה קורה שהבית שנמצא מאחורה פונה לרחוב אחר?

שמעון רודה: תקבע שיוצבו שלטים בשני הרחובות.

שמעון רודה: זה יהיה מקובל עלינו.

רשף חן: אני רוצה למצוא דרך להודיע לכל המגרשים הגובלים.

שמעון רודה: אם אני מפרסם תוכנית, שם שלט במגרש של השכן והוא הוריד בלילה את השלט וצילם שאין שלט, אני עברתי עבירה.

שמעון רודה: ההצעה שלי היא, שאם מדובר בשני רחובות גובלים, בכל רחוב יוצב שלט.

חמי דורון: בשלב הזה יש לנו דו שיח של חירשים.

חמי דורון: יש נקודה אחת שעליה צריך לחשוב, וזו הנקודה של המיקום כפי שמופיע בחוק.

חמי דורון: אני לא יכול לשים שלט בחלקה הגובלת, אלא במגרש שלי כלפי החלקה הגובלת.

רשף חן: אני לא בטוח שצריך לתקן את זה.

רשף חן: המחשבה המקורית מתייחסת למצב שבו יש בתים רבי קומות במגרש ליד.

רשף חן: אז אני מדבר על מודעה שנתלית בחדר המדרגות.

רשף חן: יכולים להיווצר גם מקרים אחרים.

רשף חן: יכול להיות מגרש ריק, ואז אין בעיה.

רשף חן: אתה יכול לשים שלט במגרש הריק.

חמי דורון: זו השגת גבול.

רשף חן: זו לא השגת גבול.

תמי רווה: זו כן השגת גבול.

רשף חן: בינתיים יש לך הסמכה בחוק לעשות את זה.

חמי דורון: אני לא יכול לקבוע בחוק, שצד א' ישתמש ברכוש של ב'.

רשף חן: זו לא פגיעה אמיתית.

עמרי גלבאום: מה אתה עושה אם יש לו כלב ענקי בצר?

רשף חן: יכול להיות מצב שבו יש בית פרטי גובל, ואז זה לא מתאים שאני אבוא ואציב שם שלט.

רשף חן: מה שמתאים למצב הזה, זה שאני אבוא ואמסור הודעה.

רשף חן: נדמה לי שכבר בחוק הקיים יש סמכויות למהנדס הוועדה לתת הקלות בעניין הזה.

רשף חן: יש גם תקנות שפותרות את העניין הזה, ושם נמצאים הפתרונות.

רשף חן: אני מתאר לעצמי שאם מישהו יבוא ויגיד שהוא רוצה לתלות שלט אבל השער נעול והוא צריך לשים את זה בתיבת הדואר, זה יהיה בסדר.

רשף חן: הוא יוכל לתלות את ההודעה על השער.

רשף חן: המטרה כאן, היא למסור הודעה.

ראול סרוגו: כתוב בצורה חד משמעית שמדובר על שלט בגודל של 75 על 75.

ראול סרוגו: זה ההמשך של החוק הקודם.

ראול סרוגו: לא מדובר על מודעות או על משהו אחר.

ראול סרוגו: אני לא אלך למהנדס העיר ואגיד לו שיאשר לי לשלוח מכתב במקום להציב שלט.

ראול סרוגו: אני אציב שלט בשטח של אותה וילה, ואז יתבעו אותי.

רשף חן: לכם יש מחשבה ששלט זה מוט ברזל עם פח, אבל זה לא בהכרח זה.

ראול סרוגו: זה מה שכתוב בחוק.

ראול סרוגו: אני לא אעכב היתר בנייה בחודשים בגלל שיטת ההודעה.

ראול סרוגו: יש חוק, נלך לפי החוק.

רשף חן: יש לי שאלה למשרדי הממשלה.

רשף חן: למה שלא נחזור לרעיון של מסירת הודעה ונמתן אותו לעומת ההסדר שהוא מוגזם ביחס להיתרי בנייה.

רשף חן: נקבע שפשוט צריך למסור הודעה לכל הדירות השכנות.

רשף חן: אם המגרש הוא ריק, אז תהיה חובה לשים שלט.

עמרי גלבאום: איך תוודא את זה?

רשף חן: כפי שאני מוודא את זה היום.

רשף חן: באמצעות דואר רשום.

רשף חן: אם זה היה תלוי בי, הוועדות המקומיות בעצמן היו עושות את המשלוח.

רשף חן: זה מה שניסיתי לעשות בחיפה.

דלית דרור: אבל יש לך קושי כאשר הדירה מושכרת ומי שנמצא בה היום, זה לא מעניין אותו כי הוא לא בכל הנכס.

רשף חן: ומה קורה אם אותו בן אדם רואה שלט?

חמי דורון: דלית, אני לא מקבל את זה.

חמי דורון: ברגע שאני שוכר דירה ומגיע אלי דבר דואר רשום על שם בעל הנכס, אני דואג מהר מאוד להעביר את זה לבעל הנכס.

תמי רווה: אנשים לא לוקחים את הדואר הזה בכלל.

חמי דורון: אני לא מבין את הגישה שלכם.

חמי דורון: כאשר אני שולח צו מילואים בדואר רשום לאחר שאדם לא נענה לצו המילואים הרגיל שלי, ההתחייבות של הצבא התמלאה.

חמי דורון: מאותו רגע האחריות היא של אותו אדם.

שמעון רודה: אם מדובר על שקיפות ועל השיתוף של הציבור, אי אפשר להתחבא מאחורי עלה התאנה של קושי של משרד זכה או אחר.

שמעון רודה: אם באמת יש צורך שהציבור יידע, לא צריכה להיות שום מגבלה על הגודל.

שמעון רודה: אותו דין שיהיה למגרש של 3 דונם יהיה גם למגרש של 30 דונם.

רשף חן: אנחנו אומרים שאנחנו מסתפקים בהודעה למי שגר במגרשים השכנים.

רשף חן: אנחנו בעצם מוותרים על הנושא של ההודעה לבעלים, כי יש לנו בעיה עם נושא איתור הבעלים.

רשף חן: ברור שהודעה כזו אפשר להודיע על ידי הצבת שלט כללי לכל הבניין, אבל אנחנו רואים שזה יותר בעיות.

רשף חן: למה שלא נחליט למסור דואר רשום לשכנים בלבד?

רשף חן: במקרה של דירה מושכרת, בעל הדירה יצטרך להסתדר או לבקש מהדייר שלו שיעביר אליו דואר רשום.

רשף חן: צריך לזכור, שזה בא בנוסף לפרסומים האחרים.

רשף חן: אנחנו בוודאי לא מזיקים לאנשים.

נועה בן אריה: מה קורה עם במגרש הגובל שלך יש בניין של 8 קומות ו-80 דיירים?

חמי דורון: אם אני מבקש לסגור מרפסת, אז אני כן צריך להעביר הודעה ל-80 דיירים?

נועה בן אריה: אבל במקרה של מרפסת מדובר במקרה נקודתי של גבול אחד.

נועה בן אריה: מה קורה שיש לך כמה גבולות?

רשף חן: לא נכון.

רשף חן: כאשר יש רב קומות של 100 קומות ומסביבו עוד 6 רבי קומות עם 100 דירות בכל אחד ואני רוצה לסגור מרפסת אחת בבניין האמצעי, אני צריך למסור 700 הודעות בדואר רשום.

רשף חן: אם זה הגיוני במצב של סגירת מרפסת, זה גם הגיוני כאן.

קריאה: זה לא הגיוני.

חמי דורון: אבל זה החוק.

רשף חן: אני מקבל שחלק מזה לא הגיוני, אבל למסור מכתבים רק לבניינים שליד מבלי לחפש את הבעלים של הדירות, זה כן הגיוני.

רשף חן: אני מציע לקבוע שהכלל יהיה מודעה שלא תהיה חייבת להיות מפח.

דלית דרור: אם מחליטים על מודעה, היא צריכה להיעשות ברצינות, כך שלא תיפול ברוח.

רשף חן: אנחנו יכולים להכניס סייג שאומר, שאם מהנדס הוועדה נוכח שאין אפשרות מעשית לשים שלט ושיותר יעיל למסור דואר רשום, זה מה שייעשה.

עדי ביתן: יש סמכות כזו.

רשף חן: אז אין בעיה.

ראול סרוגו: אפשר לתקן את זה כך, שלא יהיה שלט אלה שיהיו שלטים שיופנו לכל הכיוונים.

רשף חן: עמדת משרדי הממשלה היא, שלא צריך לעשות שום שינוי ושהתקנות הנוכחיות עונות על כל הדרישות.

חמי דורון: אני לא מתכוון להעלות את הנושא הזה להצבעה היום, כאשר הנושא הוא יותר מדי חסר איזון.

חמי דורון: חבר הכנסת רשף חן ינסה לתאם עם משרדי הממשלה פתרון.

חמי דורון: זה יעלה לדיון בשבוע הבא, כדי שנוכל להצביע ולהביא את זה למליאה.

תמי רווה: אני מבקשת שאנחנו נהיה גם כן שותפים.

חמי דורון: חה"כ רשף חן יידע את התאחדות הקבלנים, איך אתם מנסים לסגור את הסעיף בהסכמה.

ראול סרוגו: אני הייתי מציע שמשרד הפנים יבצע דיון מסודר בנושא של הוועדה המקומית.

רשף חן: אני חושב שזה מיותר.

רשף חן: אני מבין את העמדה של משרדי הממשלה.

רשף חן: משרד הפנים אומר ששלט אמיתי הוא הדרך לוודא שהאנשים יידעו יכולים להיווצר מצבים כאלה או אחרים שבהם הוא לא מעשי, אבל אז יש בתקנות את מלוא הסמכות ליו"ר מוסד התכנון להורות על דרך חלופית.

רשף חן: אם בא אדם ואומר כי הצבה של שלט במצב שלו היא לא הגיונית, וכי הוא רוצה למסור הודעה בדואר רשום, הוא ימסור הודעה בדואר רשום.

ראול סרוגו: למה ללכת בדרך כזו.

ראול סרוגו: האם כל פעם אנחנו נפנה למהנדס העיר?

חמי דורון: תנסו להגיע להסכמה במהלך השבוע הזה.

חמי דורון: הכוונה של הצעת החוק הזו, היא להגיע למצב שבו תהיה שקיפות יותר גדולה לאזרחים כדי שאנשים לא ייפגעו סתם.

חמי דורון: אתם כקבלנים וכיזמים מבינים, שברגע שמוסיפים שתיים-שלוש קומות לבניין מבלי להודיע, אתם עשויים לקבל גל של תביעות.

חמי דורון: הרי ממילא אתם משופים.

חמי דורון: אתם חותמים על כתבי שיפוי לוועדות המקומיות.

חמי דורון: לכן, לכם יש אינטרס ברור שהנושא הזה יגיע להסדר בחקיקה.

מיכל בר שביט: יש לי הערה לעניין השימוש במונח, "מגרשים גובלים".

מיכל בר שביט: אם אנחנו רוצים שלאותו אזרח שמגיש תוכנית יהיה לו ברור מה הוא צריך לשים ואיפה, אנחנו צריכים להשתמש במונח אחר ולא במונח שמעורר כל מיני שאלות, כמו "מגרש בעל גבול משותף".

רשף חן: אנחנו יודעים שלנושא הזה של מגרשים גובלים יש היסטוריה שלמה של פסיקה.

דלית דרור: לא ברור מה זה גובל, האם זה משיק פיזי או כל מה שמושפע.

רשף חן: זה משיק פיזית, הוא גובל וזה ברור לכולנו.

רשף חן: היום גם הפסיקה המרחיקה ביותר, היא מאוד מצמצמת.

חמי דורון: תודה רבה, הישיבה נעולה.