ועדת הפנים ואיכות הסביבה, כנסת 16, פרוטוקול מספר 412, 2005-03-22 00:00

גאלב מג'אדלה: שלום, אני פותח את ישיבת הוועדה.

גאלב מג'אדלה: אני מניח שיש התקדמות מאז הישיבה הקודמת.

גאלב מג'אדלה: חבר הכנסת חן, אולי אתה תרצה לפתוח ולסביר לנו מהי ההתקדמות.

גאלב מג'אדלה: המשרדים בדעה שהניסוח הנוכחי הוא מספיק ונכון, כאשר יהיה צורך להשלימו בתקנות.

גאלב מג'אדלה: גם התקנות הקיימות הן ראויות, אבל יהיה ראוי להשלים אותן באמצעות תקנות יותר ספציפיות לסעיף שאנחנו מציעים כאן.

גאלב מג'אדלה: הרעיון הכללי של הצעת החוק, הוא לדאוג לזה שהשכנים יידעו שעושים שינוי תב"ע נקודתי.

גאלב מג'אדלה: אני חושב, שכל בר דעת יבין שזה רעיון נכון.

גאלב מג'אדלה: יש כאן בעיה.

גאלב מג'אדלה: כאשר סוגרים מרפסת מודיעים לכל השכנים וכאשר מוסיפים קומה, לא מודיעים לכל השכנים.

גאלב מג'אדלה: זה מצב מוזר מאוד.

גאלב מג'אדלה: על זה יש הסכמה.

גאלב מג'אדלה: השאלה היא הטכניקה, איך לאזן נכון בין הזכות של הציבור לדעת, לבין לא להטיל עומס כבד מדי על אותו יזם שמוסיף את הקומה.

גאלב מג'אדלה: אני חשבתי שצריך למסור הודעה לכל אחד, בדיוק כמו שעושים כאשר סוגרים מרפסת.

גאלב מג'אדלה: אמרו לי שזה מוגזם, ושמספיק שיוצב שלט.

גאלב מג'אדלה: אז התעוררה השאלה, למה בדיוק הכוונה כאשר אנחנו אומרים שלט.

גאלב מג'אדלה: עלתה כאן טענה, שבדיעבד התבררה כלא נכונה, שצריך להיכנס לשם ולתקוע שלט מפח בדשא של השכנים.

גאלב מג'אדלה: אני רוצה להבהיר את הדברים האלה.

גאלב מג'אדלה: השלט לא צריך להיות מפח.

גאלב מג'אדלה: התקנות מגדירות את גודל השלט ומה יהיה כתוב בו, אבל גם אם אתה תולה את השלט הזה על לוח המודעות של הבניין אתה מקיים את התקנות.

גאלב מג'אדלה: זה היה הרעיון המקורי.

תמי רווה: זה לא נכון בכלל.

תמי רווה: בתקנות מפורטים צורת השלט, מידותיו, מתכונת וכו'.

רשף חן: תקנה 5 אומרת, שמידותיו של השלט יהיו 75 על 75.

רשף חן: בנוסף, היא מדברת על הכותרת ועל הפרטים.

רשף חן: בשום מקום לא מדובר על שלט מפח.

רשף חן: זה ברור שבמגרש ריק תולים שלט מפח, ושכאשר מדובר בבניין תולים מודעה על הבניין.

רשף חן: עם זאת, יהיו בהחלט מצבים שבהם הרעיון הזה של שלט אינו מעשי.

רשף חן: למשל, כאשר מדובר בוילה.

רשף חן: הרבה יותר הגיוני יהיה למסור לו מכתב.

רשף חן: משרדי הממשלה אומרים כי כבר עכשיו בסעיף 89א(ג), יש סמכות ליו"ר מוסד התכנון להחליט על תחליף המצאה, לפטור משלט ולומר כי במקום שלט יישלח מכתב.

רשף חן: מעבר לזה, העניין הזה יובהר בצורה ברורה ומפורטת יותר בתקנות.

רשף חן: בסופו של דבר, הנוסח הנוכחי הוא טוב ומאוזן, ועל ידי התקנות הוא יהיה מושלם ויפתור כל בעיה.

גאלב מג'אדלה: מבחינתך.

רשף חן: מבחינתי ומבחינת משרדי הממשלה.

מיכל בר שביט: ההתייחסות של כל המקרים הספציפיים, מתאימה יותר לתקנות.

מיכל בר שביט: עם זאת, אנחנו סבורים שהתקנות האלה צריכות להיות מתוקנות ולהגיע לאישור הוועדה.

מיכל בר שביט: אנחנו רוצים שהכל יהיה מוסדר בתקנות, ולא לתת ליו"ר מוסד התכנון את הסמכות לפטור.

מיכל בר שביט: אנחנו קובעים פה כלל, אבל כל המקרים הספציפיים יהיו מוסדרים בתקנות שיובאו לאישור הוועדה.

מיכל בר שביט: בנוסף, צריך גם להתייחס לנושא של הכניסה לתוקף של החוק.

מיכל בר שביט: מתי ייכנס החוק לתוקף?

מיכל בר שביט: אנו סבורים שהוא צריך להיכנס לתוקף אחרי התקנת התקנות, כי לפי התקנות הקיימות כיום, האדם יצטרך כרגע להציב שלט בכל מקום.

רשף חן: הוא יצטרך להציב שלט, אלא אם יו"ר מוסד התכנון יורה על דרך אחרת.

רשף חן: מה הבעיה?

מיכל בר שביט: אנחנו לא רוצים שיו"ר מוסד התכנון יפטור.

חמי דורון: אבל התקנה הזו קיימת כבר.

מיכל בר שביט: היא קיימת לגבי מה שקבוע עד עכשיו, הצבת השלט בתחום התוכנית.

מיכל בר שביט: אנחנו רוצים עכשיו לקבוע כלל לגבי יידוע השכנים.

מיכל בר שביט: אנחנו חושבים שהדבר הזה צריך להיות מוסדר בתקנות, ולא לתת ליו"ר ועדת התכנון את היכולת לפטור אנשים.

מיכל בר שביט: בנוסף, צריך לראות לאחר התקנת התקנות, האם צריך זמן היערכות או שהחוק יוכל כבר להיכנס לתוקף.

עדי ביטן: התקנות במתכונתן היום הותקנו על ידי שר הפנים.

עדי ביטן: הן מדברות על חלק מסוגי התוכניות ונותנות את שיקול הדעת המלא ליו"ר מוסד התכנון שמכיר את הסיטואציה ויודע על מה מדובר.

עדי ביטן: לא ניתן לכסות בתקנות את כל המקרים, ולכן ניתן פה שיקול דעת ליו"ר מוסד התכנון.

עדי ביטן: נאמר כי הוא צריך לעשות את זה מטעמי בטיחות או מטעמים אחרים שיירשמו, ולא באופן גורף או בגלל שמישהו ביקש ממינו טובה.

עדי ביטן: הוא יהיה חייב לנמק את החלטתו.

עדי ביטן: לטעמנו, זה לא נותן לו סמכות יתרה, במיוחד שלכל תוכנית יש את המאפיינים שלה.

עדי ביטן: לאחר שתעבור הצעת החוק הזו, יש מקום לתקן את התקנות ולקבוע עקרונות שאומרים, כי אם שוכנע יו"ר מוסד התכנון שהשלט הקיים מגיע לידיעת כל המגרשים הגובלים, למשל במקרה שבו אין רחוב מאחורה ואין איזה שכן שלא רואה את השלט הקיים, הוא רשאי לפטור.

עדי ביטן: אין טעם להציב שלטים נוספים כאשר שלט אחד מספיק.

עדי ביטן: אנו תו חמים את זה בהנמקות מסוימות, אם הוא שוכנע שכולם רואים את השלט, ואם הוא שוכנע שדבר הפקדת התוכנית הובא לידיעת כל בעלי המגרשים הגובלים.

עדי ביטן: זה נועד לתת מענה לסיטואציה בשכונת וילה, שבה אין טעם להציב שלט ענק.

עדי ביטן: במקרה הזה שולחים לכל השכנים מכתב בדואר רשום.

עדי ביטן: העקרונות האלה שאנחנו נקבע בתקנות, יוכלו לתת מענה לכל הבעיות האלה.

עדי ביטן: כדי למנוע מצב שבו יופנו יותר מדי בקשות ליו"ר מוסד התכנון, אנו נקבע כי בכל רחוב לא יוצב יותר משלט אחד לכל 1,000 מטרים.

עדי ביטן: אין טעם שבשלושה מגרשים גובלים שצמודים אחד לשני, נציב בכל אחד מהם שלט.

חמי דורון: אם זה בתקנות, מדוע לעשות את זה בחקיקה ראשית.

עדי ביטן: בתקנות היום יש התייחסות לתוכנית כולה ולא למגרשים גובלים.

חמי דורון: אבל אתם משנים את התקנות.

עדי ביטן: בתקנות היום יש התייחסות לתוכנית כולה, ונאמר שאם היא בגודל של 20 דונם, נניח, יש להציב שלט בכל 1,000 מטר.

חמי דורון: אם אתם רוצים להוסיף תקנות מיוחדות לעניין, זה נשמע מגוחך שאני אכתוב בחוק העיקרי, לשים בכל 1,000 מטר שלט.

עדי ביטן: אני לא אומרת לשים בכל 1,000 מטר שלט, אלא שברחוב אחד לא יהיה יותר משלט אחד.

חמי דורון: זו המשמעות של כך.

חמי דורון: אני לא חושב שבחקיקה ראשית, צריך לרשות איפה יהיה השלט או איך אני צריך לשים את השלט.

חמי דורון: ברגע שהחקיקה הראשית מפנה לתקנות, התקנות הן אלה שצריכות להגדיר את הדברים האלה, בעיקר כאשר אתם ממילא רוצים להתקין תקנה לעניין.

עדי ביטן: אין לנו בעיה לקבוע את זה בתקנות.

רשף חן: יש לי הצעה שיכולה לפתור את הבעיה הזו.

רשף חן: בואו נעביר את הכל לתקנות, ונתנה את הכניסה לתוקף של החוק בהתקנת התקנות.

רשף חן: בחקיקה הראשית אנחנו נקבע רק את הכלל שאומר שבתוכנית תב"ע נקודתית תימסר הודעה לשכנים, באופן שייקבע בתקנות.

רשף חן: זה צריך יהיה להופיע בסעיף אחר ולא בסעיף 89א, אלא בסעיף 89ב.

רשף חן: הואיל והפתרונות משתנים ממצב למצב, זה מתאים יותר לתקנות מאשר לחקיקה ראשית.

רשף חן: בסעיף 89 ב נקבע את העיקרון שאומר, כי בתב"ע נקודתית של 3,000 מטר תימסר הודעה לשכנים, באופן שייקבע בתקנות באישור הוועדה.

רשף חן: ברגע שלא נקבעו תקנות, אז אין כלום.

רשף חן: אם יהיה צורך, אנחנו נכתוב במפורש שזה ייכנס לתוקף ברגע שייקבעו התקנות.

רשף חן: נקבע כי התקנות יותקנו תוך 60 או 90 יום.

עדי ביטן: זו נראית לי הצעה שאנחנו יכולים לקבל אותה.

רשף חן: תגדירו לכמה זמן אתם זקוקים.

עדי ביטן: התקנות צריכות לעבור גם מועצה ארצית, לפי דיני התכנון והבנייה, ואתם מעונינים שהן יעברו גם את ועדת הפנים, ולכן נדרש זמן של חצי שנה.

חמי דורון: מה יקרה אם אחרי 6 חודשים לא יהיו לכם תקנות?

חמי דורון: האם החוק יהפוך לאבן שאין לה הופכין?

רשף חן: אתה יכול להגיש נגדם בג"צ.

חמי דורון: התשובה שקיבלנו היא לא מספקת.

חמי דורון: יש יותר מדי חוקים שהכניסה שלהם לתוקף תלויה בתקנות, כאשר התקנות מתעכבות מכל מיני סיבות.

חמי דורון: בחוק המכרזים, למשל, מחכים להכניס לתוקף קביעה שהתאגידים העירוניים יהיו מוכפפים לתקנות המכרזים ברשויות המקומיות, כבר משנת 1999.

חמי דורון: בחוק נאמר כי התקנות יותקנו תוך 90 יום, ומאז עד היום אין תקנות.

חמי דורון: השאלה היא, האם אנחנו יכולים לקבוע ברירת מחדל.

חמי דורון: אם משרדי הממשלה או השר לא יתקינו תקנות בתוך תקופת הזמן הנקובה בחוק, החוק ייכנס לתוקף ללא תקנות, על בסיס התקנות הקיימות.

עדי ביטן: אבל התקנות הקיימות לא מתאימות לסיטואציה הזו.

גאלב מג'אדלה: נכון.

גאלב מג'אדלה: לכן יהיה לכם קשה לחיות איתה.

גאלב מג'אדלה: אולי זה יהיה האיום.

דלית דרור: מקסימום תבואו לעוד חקיקה.

דלית דרור: תראה כמה זה מהר עובר.

דלית דרור: תעקבו אחרינו.

דלית דרור: תקיימו דיון בעוד 3 חודשים ותשאלו מה קורה.

דלית דרור: אם יגידו לכם שיש טיוטה שנמצאת על סדר יומה של המועצה, זה יהיה בסדר.

דלית דרור: אם יגידו לכם שלא זה המצב, אז תחקקו.

דלית דרור: חבל לעשות חוק מוזר כזה.

גאלב מג'אדלה: חה"כ דורון, תחשוב על רעיון מקורי איך להשתמש בשוט הזה בעדינות.

דלית דרור: תקיימו דיון נוסף בעוד 3 חודשים.

חמי דורון: למה בעוד 3 חודשים?

חמי דורון: עכשיו הכנסת יוצאת לפגרה, ולכן יש לכם הרבה זמן לעבוד על זה.

חמי דורון: ב-15 במאי מסתיימת הפגרה, ואפשר לקבוע ישיבה לתאריך הזה.

גאלב מג'אדלה: אני לא יכול לקבוע מראש דבר כזה.

חמי דורון: אנחנו יכולים לקבוע כי 60 יום מהיום שבו החוק יעבור, נקיים ישיבה נוספת שבה הם יבואו לכאן ויגידו לנו איך הם מתקדמים.

עדי ביטן: מתי שתזמינו אותנו אנחנו נבוא ונעדכן.

תמי רווה: לאור הפשרה שמתגבשת כאן, אנחנו סבורים שעדיין יש להכניס שני תיקונים.

תמי רווה: כיוון שכל נושא השלטים הוא יחסית נושא מאוד חדש ואין לנו עוד ניסיון מצטבר כדי לדעת איך הדבר הזה עובד בשטח, זה נראה לנו בבחינת תפסת מרובה לא תפסת ללכת ולכלול עכשיו את כל סוגי התוכניות.

תמי רווה: לכן, אנחנו ממליצים ללכת בשלבים.

תמי רווה: בשלב הראשון להתחיל עם מגרשים יותר קטנים.

תמי רווה: טוענים שבהקלות מיידעים את האנשים וכך גם בתוכנות הגדולות, אבל לא בתוכניות הקטנות.

תמי רווה: כאשר מדובר על מגרשים של 3 דונם, אין מדובר דווקא בתוכניות קטנות.

תמי רווה: אלה יכולות להיות תוכניות גדולות.

תמי רווה: אנחנו מבקשים לצמצם את גודל המגרש לדונם אחד.

תמי רווה: בנוסף, אנחנו מבקשים להחיל את ההוראות בהדרגה ולראות כיצד הן עובדות.

תמי רווה: אני שמעתי מעו"ד אבי פורטן, שהיו מקרים שהגיעו לידיעתם, שאנשים שמתנגדים לתוכנית הורידו את השלט ואחר כך טענו שלא היה שלט על המגרש, ולכן התוכנית איננה חוקית וצריך להתחיל עם כל ההליך מהתחלה.

תמי רווה: החוק והתקנות נמצאים בחיתוליהם.

תמי רווה: אנחנו מבקשים ללכת בהדרגה, להתחיל בדברים יותר קטנים, לראות כיצד זה עובד ואחר כך להתקדם.

עמרי גלבאום: אני מקבל את מה שעו"ד תמי רווה הציעה.

עמרי גלבאום: אני רוצה לתת אינפורמציה ליו"ר לגבי התפתחות הדברים.

עמרי גלבאום: אני מחזיק פה את תקנות התכנון והבנייה (פרסום הודעות על הפקדת תוכנית על גבי שלט לפי סעיף 89א).

עמרי גלבאום: התקנה המתייחסת לסעיף הזה נכנסה לתוקף ב-24 לאפריל 2004.

עמרי גלבאום: זו תקנה שהגדירה חוק חדש.

עמרי גלבאום: זו היתה מהפיכה מבחינת הפרסום והמידע שאנחנו מוסרים לשכנים.

עמרי גלבאום: הוא התקבל בתמיכה של התאחדות הקבלנים במתן אינפורמציה לכל הסביבה, וקבע את הדרך להתקנת השלט, גודל השלט, איפה שמים אותו ומתי שמים אותו.

עמרי גלבאום: התקנה הזו נכנסה לתוקף ב-24 לאפריל 2004.

עמרי גלבאום: הצעת החוק של המציע הונחה על שולחן הכנסת ביום 23 לפברואר 2004.

עמרי גלבאום: חודשיים לפני שחוק מאוד משמעותי ומאוד רחב היקף נכנס לתוקף, הוגשה הצעת חוק נוספת.

רשף חן: החוק ההוא חוקק בכנסת ה-15.

עמרי גלבאום: אני טוען שלפני שמחוקקים חוק חדש, מן הראוי לדעת איך החוק הקודם התקבל, איך זה עובד, האם יש בעיות והאם יש צורך לשנות אותו.

עמרי גלבאום: חוקקה מערכת שלנמה של תקנות הנוגעת לאותו חוק.

גאלב מג'אדלה: אנחנו נמצאים עכשיו בדיון לפני קריאה שנייה ושלישית.

גאלב מג'אדלה: איפה הייתם בדיונים לפני הקריאה הראשונה.

עמרי גלבאום: אנחנו לא הוזמנו.

עמרי גלבאום: אנחנו טענו את זה בפגישה הקודמת.

גאלב מג'אדלה: הטענות שאתה מעלה הן טענות כבדות משקל, ואני מאוד מכבד ומעריך את זה, אבל הם היו צריכות לעלות לקראת הקריאה הראשונה.

תמי רווה: אבל לא הזמינו אותנו לדיונים.

ראול סרוגו: אף אחד לא הזמין אותנו.

ראול סרוגו: טענו את זה גם בישיבה הקודמת.

ראול סרוגו: הדיו עדיין לא התייבש בחוק הקודם.

גאלב מג'אדלה: מותר לח"כ להיות חרוץ ומדי פעם לדאוג לאזרח ולנסות להוסיף משהו על הצעת חוק, גם כזו שחוקקה רק עכשיו.

עמרי גלבאום: המינימום זה להתייעץ איתנו כהתאחדות קבלנים.

גאלב מג'אדלה: אין חובה להתייעץ אתכם.

גאלב מג'אדלה: יש חובה שלנו לכבד אתכם, להזמין אתכם ולשמוע את דעתכם, כמו את כל הגורמים הרלוונטיים.

גאלב מג'אדלה: אין חובתו להתייעץ אתכם.

גאלב מג'אדלה: יכול להיות שהוא חושב שטובת האזרח היא לא להתייעץ אתכם.

גאלב מג'אדלה: אני לא יכול להיכנס לסוף דעתו.

עמרי גלבאום: אבל אנחנו היחידים שנמצאים בשטח.

רשף חן: אתם בעלי העניין שלא למסור הודעות.

תמי רווה: זה ממש לא נכון.

גאלב מג'אדלה: אם נעלם משהו מעיניו של המציע הקודם, מותר לח"כ להציע הצעה חדשה.

עמרי גלבאום: אני רוצה להקריא מפרוטוקול של מליאת הכנסת.

עמרי גלבאום: רשף חן אומר: "אדוני צודק.

עמרי גלבאום: אני רק חייב לומר משהו כי התחייבתי לממשלה.

עמרי גלבאום: הואיל והיתה טענה כי זה עלול להקשות יותר מדי לאתר את כל הדיירים, אני הסכמתי, בניגוד למה שכתוב כרגע בהצעה, שההודעה תהיה על ידי הדבקה על לוחות המודעות בכל הנכסים הגובלים במקום מסירה בדואר.

עמרי גלבאום: אני התחייבתי על זה".

עמרי גלבאום: חה"כ אברהם פורז שהיה שר הפנים אז ענה לו, "אדוני היו"ר, הממשלה מסכימה להצעת החוק לאחר ההבהרה שנתן חה"כ רשף חן.

עמרי גלבאום: הכוונה היא שכאשר מדובר בבנייה נקודתית ייתלו על לוחות המודעות של הבניינים הגובלים הודעות על כך שיש בנייה נקודתית, כדי שבאמת המתגוררים שם יוכלו להגיש התנגדות אם הם רוצים בכך".

עמרי גלבאום: בדיון שנערך ב-28 לדצמבר, הדיון שלא הוזמנו אליו, אמר חה"כ חמי דורון שישב אז בראש הישיבה: "בהליך פורמלי המעשי שבו עוברת הצעת חוק פרטית, הצעת חוק פרטית עוברת את הקריאה הטרומית בתמיכת הקואליציה או הממשלה, זה רק כאשר אומר חבר הכנסת מגיש ההצעה שהוא מסכים למה שהממשלה מציעה לו, אחרת זה לא עובר".

עמרי גלבאום: רשף חן אמר: "הסיכום היה שבמקום התהליך שיש כאן יהיו מודעות בבניינים הגובלים".

עמרי גלבאום: היו"ר ענה לו: "אקריא לצורך הפרוטוקול מה שסוכם במליאה.

עמרי גלבאום: שר הפנים אברהם פורז אומר, אדוני היו"ר, הממשלה מסכימה להצעת החוק לאחר ההבהרה שנתן חה"כ רשף חן.

עמרי גלבאום: הכוונה היא שכאשר מדובר בבנייה נקודתית ייתלו על לוחות המודעות של הבניינים הגובלים הודעות על כך שיש בנייה נקודתית, כדי שבאמת המתגוררים שם יוכלו להגיש התנגדות אם הם רוצים בכך".

עמרי גלבאום: הדברים הם מאוד ברורים.

שלומי בן עזרי: לאורך כל הדרך היו אמורים להציב מודעות בבניינים ובאיזשהו שלב השתנו הדברים, למרות שכך זה עבר במליאה.

רשף חן: השתנו למה?

שלומי בן עזרי: השתנו לשלטים.

שלומי בן עזרי: בהתחלה דובר רק על מודעות בבניינים.

תמי רווה: אני רציתי להעיר על פרובלמטיקה קשה שתהיה לגבי השלטים, שלא קיימת לגבי החוק הנוכחי.

תמי רווה: צריך לקחת את הזה בחשבון, בהתחשב בהצעה שלנו לעשות את זה בהדרגה ולראות איך זה עובד.

תמי רווה: כאשר בסעיף 89א מדובר על שלט בתחום התוכנית, מדובר על אדם שמציב שלט בתחום התוכנית שלו.

תמי רווה: כאשר הוא צריך להציב שלט על מגרשים גובלים, מדובר במגרשים שאינם שלו.

תמי רווה: כאן מדובר בהשגת גבול.

תמי רווה: איך אני אציב שלט במגרש של אדם שאינו מעוניין בכך?

תמי רווה: זה פתח להרבה מאוד ויכוחים והתדיינויות משפטיות, שלא לדבר על דחיית הליכי הבנייה.

ראול סרוגו: התאחדות הקבלנים הוא גוף אחראי וממלכתי.

ראול סרוגו: הוא אינו גוף אינטרסנטי באופן כזה שרק טובת הקבלנים עומדת לנגד עיניו.

ראול סרוגו: אנחנו פועלים בתוך הציבור ואיכפת לנו מהציבור, מה עוד שזה אינטרס שלנו שהסביבה תדע על התוכניות.

גאלב מג'אדלה: אין גוף במדינה שהוא לא אינטרסנטי.

ראול סרוגו: יש לנו בהחלט את האג'נדה שלנו, אבל אנחנו גם אזרחים.

ראול סרוגו: כאשר הוא מדבר על הגנה על האזרח, הוא מדבר גם עלינו.

ראול סרוגו: אנחנו נמצאים פה בהרכב כזה, בגלל חשיבות העניין.

ראול סרוגו: לכאורה, זה נראה משהו פשוט וסמלי.

ראול סרוגו: מאחורי כל חוק צריך לראות מה עומד מאחורי זה ולמה זה יכול להוביל.

ראול סרוגו: בהצעה המקורית לא היתה הגבלת שטח ודובר על הודעות אישיות.

רשף חן: זה לא נכון.

רשף חן: הגבלת השטח היתה מההתחלה.

ראול סרוגו: של 5 דונם.

ראול סרוגו: לא סתם ישנה הגבלה שכזו ומשרד הפנים התעקש על שלטים.

ראול סרוגו: כל הליכי התכנון במדינה היום, פקוקים.

ראול סרוגו: תכנון לוקח חודשים ושנים.

ראול סרוגו: הצעה כזו פשוט גורמת לעיכוב בתוכניות.

ראול סרוגו: אנחנו בעצם מציעים כאן, שהצעת החוק תהיה רלוונטית אך ורק לתב"עות במסגרת הוועדה המקומית.

ראול סרוגו: בואו נניח ששלחנו הודעות לכולם ואף אחד אינו מתנגד.

ראול סרוגו: בוועדה המחוזית ישנם גורמים שונים ומגוונים שדואגים לאינטרס של הציבור.

ראול סרוגו: גם אם אין אף התנגדות, הוועדה המחוזית דוחה את הטענות של היזם ואת הבקשות לו ושל הוועדה המקומית.

ראול סרוגו: טובת הציבור ניצבת מול עיניה, וזה לא משנה אם יש התנגדות אחת או אין התנגדויות בכלל.

ראול סרוגו: המשקל הסגולי של ההתנגדויות במסגרת הוועדה המחוזית, הוא יחסית קטן.

ראול סרוגו: ישנם שם גורמי ציבור שמאשרים את זה.

ראול סרוגו: בנוסף, יש כאן הפליה ברורה.

ראול סרוגו: אני לא מבין איך אפשר לקבוע שתב"ע של שטח מעל 3 דונם פטורה, וכי תב"ע של שטח שהוא מתחת ל-3 דונם, אינו פטור.

ראול סרוגו: אין כאן שום הגיון.

ראול סרוגו: מה ההבדל אם מדובר ב-3,000 מטר או 3,100?

ראול סרוגו: ברגע שאנחנו נציף את המגרש בשלטים, אנחנו לא מודיעים לציבור אלא מזמינים את ההתנגדויות.

ראול סרוגו: אנחנו מזמינים עיכוב התוכניות.

ראול סרוגו: אנחנו נהיה מוצפים בפנית.

ראול סרוגו: כל אחד שיעבור ויראה הרבה מאוד שלטים, יגיד שהוא מתנגד.

ראול סרוגו: אנחנו סובלים לא מעט מהתנגדויות שווא, ממצב שסוחטים אותנו על ידי כך ומעכבים את התוכניות.

ראול סרוגו: ההצעה שלנו באה להשוות את מה שקורה היום בהליך של הקלה.

ראול סרוגו: בהליך של הקלה שולחים הודעות רשומות.

ראול סרוגו: אנחנו אומרים כי במסגרת הוועדה המקומית זה הגיוני.

ראול סרוגו: מחר יבוא חה"כ מכובד אחר ויציע לשלוח אי מייל או S.M.S כדי להודיע לאנשים.

ראול סרוגו: אין לזה גבול.

ראול סרוגו: היום ישנו חוק שקובע הצבה של שלט אחד במגרש.

גאלב מג'אדלה: אתה מסכים איתי שאנחנו לא יכולים לעשות דברים במחתרת.

גאלב מג'אדלה: האזרח צריך לדעת מה קורה.

ראול סרוגו: מישהו פעם בדק את ההשלכות של השלט הזה?

ראול סרוגו: הרי הוא התקבל רק בשנה שעברה.

ראול סרוגו: אף אחד לא בדק וחקר מה זה עשה.

ראול סרוגו: איך זה ייראה אם תשים 10 שלטים לאורך הרחוב?

אריאל שוב: אני מחזק את דברי עו"ד תמי רווה לגבי ההצבה.

אריאל שוב: לא מדובר בהדבקה של שלט, אלא בהצבה של שלט.

רשף חן: האם אתה כעו"ד אומר שהצבה לא כוללת הדבקה?

אריאל שוב: אחת האפשרויות של הצבה היא הדבקה.

אריאל שוב: לאורך אותם 60 יום של ההפקדה השלט צריך להיות תלוי.

אריאל שוב: במגרש שלי אני יודע מה קורה, על מה שקורה בלוחות המודעות, אני יכול לנסות ולעקוב, אבל להיכנס לבית של השכן בכל יום ולבדוק האם זה מוחזק שם ותלוי במשך 60 יום, זה דבר בעייתי.

אריאל שוב: זה מעבר לפגיעה בזכות הקניין באותו בן אדם שלא מוכן שבחדר המדרגות שלו זה ייתלה.

אריאל שוב: מספיק דייר אחד שיתלוש את זה.

אריאל שוב: לגבי הסעיף עצמו, ישנו ליקויי מסוים.

אריאל שוב: לא כתוב מה הגודל של השלט.

אריאל שוב: כתוב, במשך אותה תקופה, בנוסח כאמור בסעיף קטן זה.

אריאל שוב: אין שום מקום שמדובר על אותו נוסח פרסום.

אריאל שוב: בנוסף, יש בעיה של חוסר מודעות.

אריאל שוב: גם אנחנו רוצים שהציבור יהיה שותף לכל החלטה תכנונית שיכולה לפגוע בו.

גאלב מג'אדלה: אני רוצה לקבל שתי תשובות מכם.

גאלב מג'אדלה: אני רוצה לקבל מעו"ד דלית דרור תשובה על הטענה של השגת גבול.

גאלב מג'אדלה: מחה"כ רשף חן אני רוצה תשובה לטענה כי הדברים השתנו מאז שהסכים עם הממשלה.

רשף חן: ההסכמה שלי עם הממשלה היתה להסכים עם הממשלה.

רשף חן: לא התחייבתי כלפי התאחדות הקבלנים להסכים איתם על שום דבר.

רשף חן: לגבי ההערה על השגת גבול, אני יכול לומר כי זה נושא בעייתי.

רשף חן: זו אחת הסיבות לכך שאנחנו שינינו כיוון ואמרנו כי נאפשר לפרט את הדרכים השונות להצבה בתקנות.

רשף חן: כאשר אני אשתתף בדיון על התקנות אני אומר, שכאשר יש נסיבות שבהן לא מדובר בבית משותף אליו כל אחד יכול להיכנס, אלא בשטח פרטי, הדין יהיה שונה.

ראול סרוגו: האם אני יכול להעמיד שלט בבית משותף?

רשף חן: אני בהחלט חושב שזה נושא שיצטרכו להתייחס אליו בתקנות.

רשף חן: אני אזכיר, שמלכתחילה הצעתי היתה למסור לאנשים דואר.

רשף חן: גם בשביל להכניס מעטפה לתיבת הדואר, צריך להיכנס לבניין, וזו לא השגת גבול.

רשף חן: עלה כאן הרעיון של מודעה.

רשף חן: אני בדקתי את העניין ומצאתי, כי התקנות הקיימות מאפשרות הצבת מודעה.

רשף חן: הן לא דורשות שלט מפח.

רשף חן: אני הסכמתי לרעיון של משרד הפנים שתהיה מודעה, וזה כדי להקל עליהם.

רשף חן: משרד הפנים ייצג אותם ואמר שזה קשה מדי למסור מכתבים.

רשף חן: מכתבים יהיו אחת מהאופציה.

רשף חן: אני הייתי מציעה שהקבלן יוכל לבחור באחת מ-3 האופציות.

רשף חן: האמת היא, שהתאחדות הקבלנים לא רוצה שהציבור יידע.

רשף חן: נוח לה המצב הנוכחי בו אתה רואה את הבנייה, פונה אליהם ואז אומרים לך שהם פרסמו בעיתון לפני שנתיים.

רשף חן: זה מצב נוח להם רוצים לשמור עליו.

רשף חן: אחת התופעות שאני מכיר החברות שלי בוועדה המקומית היא, שלוקחים שניים-שלושה מגרשים שיש עליהם 60% בנייה, מאחדים אותם ביחד, באים לוועדה המקומית ואומרים כי הם מגרש של 3 דונם ולא של דונם אחד ולכן הם רוצים שיתנו להם לבנות מגדל, ונותנים להם.

רשף חן: אין לי בעיה עם זה שמאשרים להם את זה, אני רק רוצה שהשכנים יידעו על כך.

רשף חן: בגלל זה בדיוק זה לא יכול להיות רק בתוכנית של ועדה מקומית.

רשף חן: כמעט כל המצבים שהם באמת חל שינוי משמעותי הם בוועדה מחוזית.

רשף חן: אין היגיון לבוא ולומר כי על הדברים היותר קטנים נודיע ועל הדברים היותר גדולים לא נודיע.

רשף חן: הטענה כי בוועדה המחוזית יושבים אנשים תמי לב וישרים ובוועדה המקומית כולם מושחתים, זה קשקוש.

רשף חן: הדרך הנכונה היא, להודיע לכל השכנים על כל שינוי משמעותי שקורה.

דלית דרור: עו"ד שוב צדק, זה צריך להיות בסעיף זה, במקום בסעיף קטן זה.

דלית דרור: לגבי השאלה של השגת הגבול, הרעיון היה לשים את השלט על הגבול של החלקה ולא בתוך החלקה.

דלית דרור: אם התאחדות הקבלנים רוצה, אולי אפשר לתת אלטרנטיבה שבמקום בו לא ניתן להציב שלט או שמורידים להם את השלט, הם ישלחו הודעות אישיות.

דלית דרור: אני רוצה להגיב לדבריו של ראול, לגבי ייחוד ההוראה הזו לתוכניות בסמכות ועדה מקומית.

דלית דרור: כפי שאמר חה"כ חן, זה ממש לא הגיוני.

דלית דרור: ההבדל בין תוכניות בסמכות ועדה מחוזית לתוכניות בסמכות ועדה מקומית, הוא איננו בגודל המגרש אלא בחשיבות.

דלית דרור: ככל שהשינוי הוא יותר דרמטי, הוא נמצא בוועדה המחוזית.

דלית דרור: אם בסעיף 62א שקובע מה בסמכות הוועדה המקומית נאמר, שינוי בחלקת שטחי בנייה מותרים בתוכנית אחת, ובלבד שהשטח הכולל המותר לבנייה לא יגדל ביותר מ-50% אז זה בסמכות ועדה מקומית וכאשר הגדילה היא ביותר מ-50% זה בסמכות ועדה מחוזית.

אריאל שוב: אני רוצה לסיים את דבריי.

אריאל שוב: אנחנו כן חושבים שצריכה להיות שקיפות ושהשכנים ידעו מה קורה.

אריאל שוב: אנחנו צריכים לראות איך מתמודדים עם זה.

אריאל שוב: אנחנו חושבים שהדרך הזו היא מעט בעייתית.

רשף חן: אנחנו קובעים רק שיודיעו.

רשף חן: איך יודיעו ייקבע בתקנות.

אריאל שוב: משלוח דואר, הוא דבר חד פעמי.

אריאל שוב: אם התקנות היו מדברות על כך שצריך לתלות משהו חד פעמי, לא היתה לנו שום בעיה עם זה.

אריאל שוב: הבעיה שלנו היא שזה צריך להיות רציף לאורך כל תקופת ההפקדה.

אריאל שוב: כאשר זה נמצא במגרש שלי, אני יכול לבדוק כל יום מה קורה.

אריאל שוב: בתקנות יש גם הוראות לגבי זה שאם השלט ניזוק, אני חייב לתקנות.

אריאל שוב: לגבי מגרשים שכנים, זה מעט בעייתי.

אריאל שוב: אנחנו צריכים לחשוב על דרך להשיג את המטרה בדרכים שונות, כי יש לנו בעיה עם הפרסום של תוכנית, שנעשה ברשומות, שלא מגיע לכולם, ובעיתונות.

אריאל שוב: כדי לעקוב אחרי תוכניות אני צריך לעיין בעיתון מקומי, עיתון הארץ, ידיעות אחרונות או הארץ.

גאלב מג'אדלה: אני יכול להגיד לך שסללו כביש על קרקע שלי, כאשר התוכנית עברה בוועדה המקומית ובוועדה המחוזית, ופורסמה ברשומות ובפרסומים ואני לא ידעתי.

תמי רווה: לפי ההצעה הזו גם לא תדע.

עמרי גלבאום: היו"ר הגיע לנקודה הנכונה.

רשף חן: ההצעה הקודמת של יהודית נאות, ז"ל, היתה עוזרת.

רשף חן: את זה היא באה לפתור.

רשף חן: אילו החוק שלה היה קיים, לפחות היו שלטים בתחום של הכביש.

עמרי גלבאום: אבל במגרש גדול הוא אל היה מקבל את ההודעה.

אריאל שוב: יש בעיה עם הפרסום בעיתונים.

אריאל שוב: אין עמוד מוגדר לכך, ואתה צריך להתחיל ולחפש בכל העיתונים.

אריאל שוב: יש גם חובה לפרסום בלוחות מודעות בשכונה, ואת השלט המקומי.

רשף חן: לא מדובר על פרסום בלוחות מודעות.

אריאל שוב: אם כך, אתה תהיה חייב לצלם ולשים מודעה במקום סביר אחר.

אריאל שוב: אנחנו יודעים על תום תקופת ההפקדה ותחילתה רק מהעיתונים.

אריאל שוב: גם אם אני אתלה את השלט מחר בבוקר, תקופת 60 יום לא יתחילו מהמועד הזה.

אריאל שוב: לכן, יש מקום לתקן את הדברים האלה.

אריאל שוב: כמו שהיום מבקשים מכל ועדה מקומית שהיא תבצע את המסירה האישית, יציעו שהם יעשו מכרז על עיתון מקומי.

אריאל שוב: צריך גם לדבר על סוג התוכניות.

אריאל שוב: צריך להגדיר את זה רק לכאלה שמשנות ייעודים או מוסיפות זכויות.

אריאל שוב: בגלל תוכנית פנימית של ייחוד וחלוקה אין שום סיבה שנתחיל לתלות לשטים בתוך העיר.

אריאל שוב: זה לא משנה.

אריאל שוב: השלט צריך להיות מסיבי בחזית המגרש.

רשף חן: בהצעה הנוכחית לא מדובר על שלט.

אריאל שוב: לפי סעיף 89 א יש חובה להצבת שלט.

נועה בן אריה: אבל לא על זה מדברים.

אריאל שוב: השלט היה אמור לפתור את הבעיה הזו.

אריאל שוב: במידה ויש מקרה קיצון, יו"ר הוועדה המקומית יחליט אחרת.

נועה בן אריה: אדוני לא מקשיב כנראה.

נועה בן אריה: אנחנו מדברים על הצעת חוק אחרת.

נועה בן אריה: עכשיו רוצים להוסיף סעיף 89ב, שיקבע הוראה כללית.

ראול סרוגו: איפה זה רשום?

תמי רווה: אני חייב להגיב להערה של המציע, לגבי כך שהתאחדות הקבלנים לא רוצה שיידעו על תוכניות.

תמי רווה: אנחנו חזרנו והדגשנו בישיבה הקודמת כי זה לא עובד לזכותנו שאנשים לא יודעים על תוכניות, משום שאחר כך באים ומבקשים לפסול הפקדות ואחר כך גם מגישים תביעות פיצויים.

תמי רווה: אנחנו רוצים שתהיה שקיפות ושאנשים יידעו ויוכלו להתנגד, אבל אנחנו רוצים שזה ייעשה באופן סביר ומתקבל על הדעת.

תמי רווה: הנוסח שאתה הצעת, לא סביר.

תמי רווה: לכן, אנחנו תומכים באפשרות לעשות את זה בתקנות.

תמי רווה: אני רוצה להבהיר, כי החוק הקיים לא מדבר על מודעות או על הדבקה, אלא רק על התקנת שלטים.

תמי רווה: אומרים, יתקין שלט.

תמי רווה: לכן, אנחנו מבקשים שבתקנות יינתנו מגוון של דרכים, שלטים, מודעות, הודעות אישיות וכו'.

חמי דורון: יש קריאה טרומית, שבה המציע מגיע להסכמה מסוימת עם הממשלה.

חמי דורון: עו"ד רווה, את יודעת שלעיתים קרובות אין דמיון בין ההצעה שעוברת בקריאה הטרומית, לבין ההצעה שעוברת בקריאה הראשונה או הקריאה השנייה והשלישית.

חמי דורון: זה בדיוק התוצר של הדיונים שמתנהלים כאן.

חמי דורון: לכן, השתנו הדברים.

גאלב מג'אדלה: אבל עובדה אחת לא השתנתה, וזו ההסכמה של רשף חן עם הממשלה.

חמי דורון: על זה אין ויכוח.

חמי דורון: כל הניסיונות לצטט חלקים מהפרוטוקולים, אינם משמעותיים.

חמי דורון: בעקבות הישיבה שנערכה בשבוע שעבר נתנו לכם הצעה הרבה יותר טובה.

חמי דורון: אני לא מבין בשביל מה משכתם את הזמן שעה.

חמי דורון: אתם סובבתם את הדברים בחינם.

חמי דורון: נתנו לכם הצעה שאומרת, כי כל המנגנון ייקבע בתקנות שאתם תהיו שותפים לכתיבתם.

חמי דורון: גם כאשר התקנות יובאו לכאן לאישור, אתם תוזמנו פעם נוספת.

גאלב מג'אדלה: אני רוצה שנקבע כי יהיו 90 יום להתקנת התקנות.

דלית דרור: בדרך כלל משרד הפנים כותב טיוטה בתיאום בין היועץ המשפטי של משרד הפנים למינהל התכנון, ואז זה מגיעה למועצה הארצית שעובדת באמצעות ועדת משנה לתקנות ונהלים.

דלית דרור: הוועדה הזו משמנת את כל הנוגעים בדבר, את התאחדות הקבלנים, ארגון המהנדסים, מרכז השלטון המקומי וכו'.

דלית דרור: הם דנים ורק אחר כך זה מגיע למליאת המועצה הארצית לאישור.

דלית דרור: לאחר מכן זה מגיע למשרד המשפטים לאישור נוסח, ואז זה מגיע לאישור ועדת הפנים.

דלית דרור: לתהליך הזה פרק זמן של 90 יום הוא קצר מדי.

חמי דורון: אני מציע שנקבע כי יהיו להם 6 חודשים כדי להתקין את התקנות, כאשר אחרי 3 חודשים הם יצטרכו לבוא לכאן כדי לתת הסבר על התקדמות הדברים.

גאלב מג'אדלה: בסדר.

מיכל בר שביט: אני אקריא את הנוסח.

מיכל בר שביט: בחוק התכנון והבנייה, אחרי סעיף 89א, יבוא 89ב, הודעה על תוכנית מתאר מקומית המפורטת, החלה על שטח שאינו עולה על 3,000 מטר מרובע , תימסר לכל הבעלים והמחזיקים במגרשים הגובלים לתוכנית, על חשבון מגיש התוכנית, באופן שייקבע בתקנות שיתקין שר הפנים באישור ועדת הפנים ואיכות הסביבה של הכנסת.

מיכל בר שביט: התקנות יותקנו בתוך 6 חודשים.

מיכל בר שביט: 2.

מיכל בר שביט: הוראות חוק זה ייכנסו לתוקף במועד פרסום התקנות.

עמרי גלבאום: אני מבקש להוריד את גודל השטח לדונם אחד.

רשף חן: זה ירוקן אותה מתוכן.

גאלב מג'אדלה: אנחנו עוברים להצבעה.

גאלב מג'אדלה: ה צ ב ע ה בעד- 3 נגד- אין נמנעים- אין