ועדת הפנים ואיכות הסביבה, כנסת 16, פרוטוקול מספר 413, 2005-03-22 12:30

גאלב מג'אדלה: צוהריים טובים.

גאלב מג'אדלה: אני מתכבד לפתוח את ישיבת ועדת הפנים ואיכות הסביבה.

גאלב מג'אדלה: זו ישיבה חגיגית לרגל יום המים העולמי בנושא איכות המים.

גאלב מג'אדלה: כמובן מדובר במי השתייה.

גאלב מג'אדלה: אנחנו יודעים, שלאחרונה, לפחות מאז שאני עומד בראש ועדת הפנים ואיכות הסביבה, יש התעניינות רבה לגבי מי השתייה, איכותם.

גאלב מג'אדלה: את הנסיבות והסיבות אתם יודעים ומודעים.

גאלב מג'אדלה: אנחנו שומעים מדי יום, לצערנו, על מפגע סביבתי זה או אחר, פעם תחנת דלק ופעם מזהמים, פעם מי שפכים והרשימה ארוכה לצערנו הרב, ולכן ראינו בכנס זה חשיבות גדולה מאוד כדי להעלות את המודעות וכדי לאפשר לגורמים שעוסקים בזה ימים ולילות, לבוא לידי ביטוי ולדווח לנו ולעדכן אותנו להשכיל אותנו להעמיד אותנו על הדברים.

גאלב מג'אדלה: בדיון נוטלים חלק דוקטור אלכס לבנטל, ראש אגף בריאות הציבור במשרד הבריאות.

גאלב מג'אדלה: מר שמעון טל, נציב המים.

גאלב מג'אדלה: פרופסור אבנר עדין, יו"ר הוועדה לעדכון תקנות מי השתייה ויושב ראש האיגוד הישראלי למים.

גאלב מג'אדלה: מר יורם צוק, קבוצת המים.

גאלב מג'אדלה: קואליציית ארגונים לפיתוח בר-קיימא.

גאלב מג'אדלה: מר שלום גולדברגר, מהנדס ראשי לבריאות הסביבה במשרד הבריאות.

גאלב מג'אדלה: מכבדים אותנו בהשתתפותם חברי הכנסת, חברי ועדת הפנים ואיכות הסביבה: חבר הכנסת טלב אלסנע, חברת הכנסת הדוקטור לאה נס.

גאלב מג'אדלה: אתם יודעים שחברת הכנסת נס עומדת בראש ועדת המשנה לטיפול במפגעים סביבתיים.

גאלב מג'אדלה: אני מקווה שיצטרפו אלינו חברי כנסת נוספים ואני מקווה, שבקהל לא יושב מישהו צנוע מהם, שאני לא רואה אותו.

גאלב מג'אדלה: אתנו גם חברתנו יפה שפירא, מנהלת ועדת הפנים ואיכות הסביבה.

גאלב מג'אדלה: אורחים נכבדים ויקרים, ברוכים הבאים למשכן הכנסת.

גאלב מג'אדלה: אני רוצה לקוות ולהאמין שהיום תצאו מכאן עם מטען חדש, עם סיפוק נוסף.

גאלב מג'אדלה: יפתח את הכנסת דוקטור אלכס לבנטל, ברכות.

אלכס לבנטל: אדוני היושב ראש, חבר הכנסת ראלב מג'אדלה, חברי הכנסת הנכבדים, חבר הכנסת טלב אלסנע וחברת הכנסת לאה נס, שאני חושב שאתם צריכים לכבד אותה על מלחמתה הבלתי פוסקת של שיפור בנושא מפגעי הסביבה.

אלכס לבנטל: היא עושה עבודה מצוינת.

אלכס לבנטל: תודה.

אלכס לבנטל: חבריי לשולחן הנשיאות, נציב המים, פרופסור עדין, מר צוק, שלום גולדברגר, אני רוצה לברך בהזדמנות זאת גם את הסטודנטים של שנה ראשונה ושנייה לאיכות הסביבה ממכללת "הדסה".

אלכס לבנטל: חבריי ממשרד הבריאות, מפקחי ומהנדסי המחוזות והנפות, חברי הוועדות, אני מתכבד להביא בפניכם את ברכת השר והמנכ"ל של משרד הבריאות ליום המים העולמי, הנחוג מידי בשנה ב-22.3.05 בכל העולם.

אלכס לבנטל: אמנם ביהדות שמחת בית השואבה היא בסוכות אבל בעולם זה נחוג בתחילת האביב ולא בסתיו.

אלכס לבנטל: הדבר מצביע על חשיבות הולכת וגוברת של נושא המים בעולם, שיחד עם כל התהליכים האקלימיים שעוברים עלינו, כולל החימום הגלובאלי והתיעוש, משאבי המים שלנו נמצאים בסכנה יותר ויותר וצריך לשמור עליהם.

אלכס לבנטל: הידע הזה שהולך וגובר בנושא המים ובחשיבות המים ידבר נציב המים מר שמעון טל.

אלכס לבנטל: אנחנו נדבר גם על הנושא של הידע שהולך וגדל בנושא של איכות המים ואני חושב, שדוח הסיכום של הוועדות ושלושת הפרופסורים שעומדים בראש הוועדות יתנו פה סיכום.

אלכס לבנטל: זה נושא חשוב מעין כמוהו.

אלכס לבנטל: אנחנו השקנו את הוועדה הזאת בשנה שעברה בראשות ועדת הפנים ואיכות הסביבה, עם חבר הכנסת דוקטור יורי שטרן.

אלכס לבנטל: קבענו, שמדי שנה הוועדה תיתן דוח ביניים והשנה, היא תיתן את דוח הביניים ויש את זה בחוברת.

אלכס לבנטל: פרופסור עדין ינצח על המלאכה.

אלכס לבנטל: האו"ם החליט לפני מספר חודשים שהעשור הזה, שמתחיל היום, מה-22.3.05 ועד 22.3.15 יהיה עשור של מים.

אלכס לבנטל: הסיסמה היא: water for life ובעברית: מים לחיים.

אלכס לבנטל: המים הוא משאב חיים וגם הים מתחיל להיות משאב חיים בנושא של מים.

אלכס לבנטל: אנשים טוענים שהים לא קדוש ואפשר להשליך בו את הכל.

אלכס לבנטל: אנחנו נראה בהרצאות של היום בנושא של התפלת הים ונדבר על עבר ועתיד, שלא חוכמה ללכלך את הים ואחרי זה לטהר אותו.

אלכס לבנטל: לכן, אנחנו רואים בזה חשיבות עליונה.

אלכס לבנטל: לסיכום, אני רוצה לברך את כל מי שעושה במלאכה לקידום המים בישראל.

אלכס לבנטל: לחבריי, המפקחים ומהנדסי בריאות הסביבה במחוזות ובנפות.

אלכס לבנטל: לאנשי המשרדים השונים שעוסקים בזה, לאנשי האקדמיה.

אלכס לבנטל: לארגוני ה"ירוקים", שעומדים על המשמר בנושא הזה ולסטודנטים לבריאות הסביבה, בתקווה שבסיום הלימודים הם ירתמו למלאכה הזאת, לשמור על המשאבים שלנו כולל משאבי המים.

אלכס לבנטל: לאנשי המעבדה שבתוכנו ולכל אחד ואחד מכם.

אלכס לבנטל: תודה ליושב ראש הוועדה ולמנהלת הוועדה, שממשיכים את המסורת הזאת.

אלכס לבנטל: נאחל לכולנו ישיבה חגיגית ופורה.

אלכס לבנטל: תודה רבה.

גאלב מג'אדלה: תודה לדוקטור אלכס לבנטל.

גאלב מג'אדלה: אני מתכבד להזמין את נציב המים, משר שמעון טל, בבקשה.

גאלב מג'אדלה: הצטרף אלינו מר רמי הלפרין, מזכיר הוועדה.

גאלב מג'אדלה: ברוך הבא.

שמעון טל: שלום לכולם.

שמעון טל: אני רוצה לברך את ועדת הפנים ואיכות הסביבה של הכנסת ואת חבר הכנסת ראלב מג'אדלה שעומד בראשה, על קיום האירוע הזה.

שמעון טל: אני חושב שזה אירוע שנחוג בעולם מדי שנה, אבל הוא צובר יותר ויותר תאוצה גם בישראל.

שמעון טל: נושא המים נמצא בכותרות.

שמעון טל: אין כמעט בוקר שאנחנו לא קמים עם מפלס הכינרת ולא שומעים על בעיות זיהום כאלה ואחרות, שהן תוצאה של עשרות שנים של הזנחה של זיהומי התהום.

שמעון טל: אני אנסה להבהיר את מצב משק המים על רקע בעיות בעולם ובאזור שבו אנחנו נמצאים:

שמעון טל: מדוע העולם צריך תשומת לב מיוחדת לנושא המים ומדוע מדי שנה הנושא הזה עולה יותר ויותר, בעצמה הרבה יותר גדולה?

שמעון טל: קודם כל, אתם רואים תמונת מצב שבה האזורים החומים מייצגים אזורי מצוקה ומחסור שקיימים כבר היום.

שמעון טל: האזורים האלה הולכים ומתרחבים מדי שנה ויש גם שקפים שמראים מה יקרה פה בעוד 10 שנים.

שמעון טל: כמובן, שיותר ויותר אזורים יכנסו למעגל החום הזה, במידה ולא נעשה משהו.

שמעון טל: האו"ם הגדיר את הקו האדום למחסור במים כקו שהמצאות מתחת לו מסכנת את יכולת אספקת מי השתייה, שימוש במים לסניטציה, שימוש עירוני, ייצור חלק מהמזון וקיום וייצור של מקומות עבודה.

שמעון טל: הקו הזה הוגדר על ידי האו"ם כ-500 מטר מעוקבים של מים בשנה.

שמעון טל: רוב האזורים החומים שאתם רואים הם אזורים שנמצאים מתחת לקו הזה.

שמעון טל: אם נזכור מה קורה היום בעולם בנושא של המים נראה, שנכון לשנת 2000 1.2 ביליון אנשים, לא היתה להם גישה למקורות מים מתוקים.

שמעון טל: למספר כפול, בערך ל-2.5 ביליון אנשים אין גישה לתנאי סניטציה סבירים.

שמעון טל: המספר הזה ילך ויגדל אם נמשיך בעסקים כרגיל לסדר גודל של 20% עד 25% תוך 10 שנים.

שמעון טל: הנזק הבריאותי מהמצב הקיים: יש בערך 250 מיליון מקרי מחלה שהם תוצאה מבעיות של מים וסניטציה.

שמעון טל: בערך 1% או 2% מהם, כ-2.5 עד 5 מיליון מקרי מוות שהם כתוצאה ממחלות הנובעות ממים וסניטציה.

שמעון טל: אבל לא רק לבריאות התושבים.

שמעון טל: בערך 20% מהאדמות המושקות בעולם נהרסות עקב הצטברות מלחים ועקב שימוש במים בצורה לא נכונה או במים לא מתאימים.

שמעון טל: הנזקים שמוערכים עולים בהרבה על העלות המוערכת לטיפול בנושא הזה.

שמעון טל: אני חושב שהמטרה ששם לעצמו האו"ם בקובעו את העשור הבא כעשור המים הוא דבר מאוד חשוב, במטרה להקטין ולצמצם את כל הבעיות שקיימות.

שמעון טל: בסך הכל, אנחנו רואים שהבעיה של המים היא בעיה עולמית, אבל גם באזור שלנו.

שמעון טל: אנחנו צריכים לזכור שהאזור שלנו הוא אזור שמצוי על ספר המדבר או בעצם חלק מהמדינות השכנות, כולל ישראל, הן בעצם חלק מהמדבר.

שמעון טל: אנחנו רואים שבאזור שלנו היכולת שלנו כיום, של מקורות המים הטבעיים, זה לספק בסך הכל 200 קוב לנפש לשנה.

שמעון טל: אם נשווה את זה לקו המחסור האדום שהגדיר האו"ם, מקורות המים הטבעיים לא מסוגלים לספק יותר מאשר 40% מאותה כמות וזה אומר, שהאזור שלנו נמצא במחסור רציני של מים.

שמעון טל: אנחנו יודעים, על פי הערכות שונות, שבעוד 20 שנה מהיום מקורות המים הטבעיים לא יאפשרו לספק מעבר לאספקת המים העירונית.

שמעון טל: לא נוכל לייצר מקומות עבודה ולא נוכל לייצר חלק מהמזון, אם לא נעשה משהו.

שמעון טל: צריך לזכור, שגם באזור כזה, שהוא בעייתי מבחינת הקיצוניות במזג האוויר ויבולי המים, קשה מאוד להגיע למצב שבו נוכל לנצל את מקורות המים ב-100% והדבר מקשה עוד יותר על המצוקה.

שמעון טל: הבעיה היא לא רק בעיה כמותית אלא גם בעיה איכותית.

שמעון טל: לדעתי היא גם בעיה ניהולית של משק המים ואגע בכל הנקודות האלה.

שמעון טל: צריך לזכור, שהממשלה החליטה לפני מספר שנים על שינוי מדיניות ועל העמדה של ניהול ופיתוח משק המים על בסיס של עקרונות ברי-קיימא וההחלטה הזאת מגובה בהחלטות לביצוע, שנמצאות כרגע בשלבים שונים של יישום ואזכיר אותם.

שמעון טל: על פי המדיניות הזאת לא רק מקורות המים הטבעיים יעמדו לרשותנו אלא יש צורך לפתח מקורות מים שאנחנו קוראים להם: מקורות מיוצרים, שיאפשרו לנו שימוש גם בכמות וגם באיכות, לנו ולדורות הבאים.

שמעון טל: כשאנחנו מדברים על ייצור מים נוספים מדובר על פעילות רבת היקף לפיתוח של מקור מים שהוא תוצאה של התפלה של מי ים.

שמעון טל: יש היום 5 מתקנים שנמצאים בשלבים כאלה ואחרים של ביצוע, של יישום.

שמעון טל: שניים מהמתקנים נמצאים בשלבי ביצוע.

שמעון טל: מתקן אחד יתחיל לעבוד בחודשים הקרובים ועד סוף השנה יאפשר לספק למעלה מ-100 מיליון קוב מים באיכות גבוהה ובמחירים סבירים.

שמעון טל: מי שלא ביקר באתר שלנו כאן, באשקלון, אני מציע לו לעשות זאת.

שמעון טל: חבר הכנסת מג'אדלה, כדאי להביא את חברי ועדת הפנים ואיכות הסביבה לביקור באתר.

שמעון טל: אני חושב שהאתר מרשים וגדול מסוגו בעולם בשיטה שבה מתפילים את המים.

שמעון טל: יש עוד שני מתקנים שמחכים ליזמים שנחתמו אתם חוזים כדי שיצאו לבצע אותם ומכרז אחרון בחדרה, שנמצא בשלבי מכרז ראשוניים כאשר את המים נראה כפי הנראה בשנת 2009.

שמעון טל: עלויות המים: מחירי המים הם מחירים זולים יחסית, גם לנתונים הכלכליים של מדינת ישראל אבל גם למדינות באזור שלנו, בעזרתן של מדינות תורמות.

שמעון טל: אפשר להשתמש במקור המים האלה בעלויות סבירות ואני חושב, שזה יהיה הכיוון והפתרון לבעיות מצוקת המים באזור שלנו.

שמעון טל: התכנית היא לייצר עד סוף העשור הזה כ-300 מיליון מטרים מעוקבים של מים.

שמעון טל: זה סדר גודל של 20% ממקורות המים הטבעיים שיש לנו וזאת כמות משמעותית, שתעשה מהפכה בכל דרכי הניהול של משק המים ואגע בזה.

שמעון טל: צריך לזכור, שאיכות המים תהיה איכות פנטסטית, כמעט איכות של מים טהורים וכפי שהזכרתי, הם יהיו באיכות כזאת שיאפשרו שימוש חוזר בקולחין, לאחר השימוש בהם בעיר, למטרות חקלאיות.

שמעון טל: יש עוד מספר מתקנים שיוקמו להתפלת מים מליחים ולא נכנס לזה, בעיקר באזור הגליל המערבי, חוף כרמל והנגב.

שמעון טל: המים האלה, הכמות היא בסך הכל כ-50 מיליון מטרים מעוקבים עד שנת 2010 והעלות שלהם יחסית זולה יותר מאשר התפלת מי הים.

שמעון טל: כדי להתפיל מים רחוק מהחוף אנחנו צריכים לבנות מערכת לאיסוף מי הרכז, מערכת ארצית, שתאסוף את מי הרכז גם למתקני התפלה וגם ממפעלי תעשיה, שגורמים להצטברות של מלח באגן המערבי של ארץ ישראל ושירחיקו את המלחים האלה לים, מחוץ ליבשה.

שמעון טל: הנושא של השבת קולחין הופך להיות מקור מים עיקרי במדינה.

שמעון טל: היום ממוחזרים בסדר גודל של 65% מהקולחין.

שמעון טל: הכוונה שלנו היא שעד סוף העשור נמחזר את כל כמות הקולחין המטופלים, בעיקר לחקלאות אבל לא רק, גם למטרות עירוניות.

שמעון טל: למשל לגינון, השקיה של פארקים.

שמעון טל: הדבר נעשה על ידי חברת מקורות וגם על ידי עשרות של מפעלים שקמים ביזמות פרטית תוך הקצאה של כספי מענק כדי למשוך את אותם יזמים לבצע את המתקנים האלה.

שמעון טל: יעד המים העיקרי יהיה לחקלאות.

שמעון טל: החקלאות יודעת שבסוף העשור הזה היא תצטרך לקבל קרוב ל-50% מכמויות המים מקולחין מושבים.

שמעון טל: אנחנו צריכים לבצע טיפול טוב יותר במים.

שמעון טל: הקולחין היום באיכות שגורמת נזקים סביבתיים גם לקרקעות וגם לחלק מהיבולים.

שמעון טל: לבעיות של הצטברות של זיהומים במי התהום ולבעיות סביבתיות אחרות.

שמעון טל: בנושא הזה, אני מקווה שבשבוע הבא המסקנות של ועדת ענבר עולות לדיון בוועדת שרים לאיכות הסביבה ואם הממשלה תאשר אותן, נוכל להתחיל לפעול וליישם אותם.

שמעון טל: זה דבר מאוד חשוב גם מהיבט של סילוק נוטריאנטים וגם מהביט של סילוק מלחים.

שמעון טל: הזכרתי לפני כן, שיש לנו בעיה קשה מאוד של הצטברות מלח במערכות המים שלנו, באגן המערבי של ארץ ישראל ואחת הסיבות לדרישות הגבוהות מאיכות מי המוצר בהתפלה נובעות מהסיבה הזאת.

שמעון טל: בסך הכל, בסוף העשור הזה אנחנו צפויים שסך הכל פוטנציאל המים במדינת ישראל כ-35% יהיו מים מיוצרים, הכוונה למים מותפלים או קולחין מושבים.

שמעון טל: זאת בעיית הכמות.

שמעון טל: בעיית האיכות לא פחותה והיא בעיה שצריך לטפל בה.

שמעון טל: קודם כל, יש 3 גורמים עיקריים לבעיות האיכות של מי התהום שלנו ושל המים בכלל.

שמעון טל: יש לנו בעיה בגופי מים מלוחים שנמצאים ומקיפים את מקורות המים הטבעיים שלנו, שחודרים לתוכם.

שמעון טל: אני לא אכנס לפרטים אבל זו תמונה מייצגת למה שקורה באקוויפר ההר.

שמעון טל: כדי למנוע את כניסת המים המלוחים האלה לתוך האקוויפר נצטרך לטפל וחלק מהפעולות כבר נעשות היום.

שמעון טל: אנחנו שואבים את המים האלה ומתפילים אותם.

שמעון טל: יש לנו בעיה של כמויות מלח שמיובאות לניקוז המערבי של ארץ ישראל מהכינרת.

שמעון טל: הבעיה של הכינרת ידועה.

שמעון טל: לא נכנס לפרטים, אבל גם פה, אני חושב שזיהינו את מנגנוני ההמלחה של מי הכינרת.

שמעון טל: היום נקדחים קידוחים שמטרתם להקטין את שפיית המים המלוחים לכינרת ובכך להביא לירידת המליחות בכינרת.

שמעון טל: אני מקווה מאוד שנצליח בפעילויות האלה.

שמעון טל: הבעיה העיקרית, האחרונה, היא הבעיה של הפעילות האנושית על מחשופי מקורות המים שלנו, כאשר מיותר לציין את כל אותם גופי זיהום גדולים.

שמעון טל: לדוגמה: אתר הזיהום הגדול שנמצא במי התהום במי דן.

שמעון טל: יש בעיות ברמת השרון וכן הלאה.

שמעון טל: בדברים האלה התחלנו לטפל.

שמעון טל: נקווה שהסקרים והגדרת הפתרונות יגיעו לידי מעשה ובזמן הקרוב ונתחיל לשלול את אותם זיהומים ממקורות המים שלנו.

שמעון טל: נושא של חיסכון במים: הנושא הזה צריך להפוך לדרך חיים אצלנו.

שמעון טל: אנחנו לא משקיעים בזה מספיק.

שמעון טל: אני חושב שצריך להתמקד בעיקר בפעולות ארוכות טווח, בעיקר בנושא של חינוך והסברה.

שמעון טל: פיתוח של טכנולוגיות גם בנושא של אביזרים חוסכי מים וגם בפרוייקטים של מחזור מים.

שמעון טל: אני רוצה להזכיר במיוחד את הנושא של ההתייעלות של משק המים בנושא של השקיה חקלאית.

שמעון טל: אני חושב שיש לנו את הבכורה העולמית בכל הנושא של שיטות השקיה.

שמעון טל: אנחנו יכולים לראות שההתייעלות בחקלאות היא עצומה.

שמעון טל: במהלך של פחות מ-15 שנה, התוצר החקלאי הוכפל ליחידת מים והכל בעיקר בעקבות פיתוח של שיטות השקיה יעילות יותר.

שמעון טל: עכשיו אני עובר לנושא האזורי.

שמעון טל: ממה שהוצג פה ברור לנו היום, שהנושא של החלוקה מחדש של מקורות המים הטבעיים, שהם בעצם מנוצלים ב-100% אינה פתרון לבעיית המים האזורית.

שמעון טל: את הדברים האלה אנחנו מסבירים לשכנים שלנו.

שמעון טל: הפתרון באזור שלנו הוא ייצור של מים נוספים ואני חושב, שלשכנים שלנו הדברים האלה כבר ברורים.

שמעון טל: הנושא הזה, המים שנחשבו עד לפני מספר שנים כמקור שעלול להוות את הסכסוך המזוין הבא באזור שלנו, לדעתי היום הופכים יותר ויותר כזרז אפשרי דווקא לתהליכי שלום.

שמעון טל: הנושא הזה הועלה גם על ידי מזכיר האו"ם, קופי ענאן, לפני 3 שנים.

שמעון טל: הוא אמר שבעיות שמים של עולמנו לא חייבות להיות סיבה למתיחות אלא יכולות להיות זרז לשיתוף פעולה.

שמעון טל: אני חושב שהנושא הזה נכון מאוד באזור שלנו.

שמעון טל: אני רוצה להזכיר שלאור כל מה שקורה, משק המים הישראלי נבנה על עקרונות של מחסור פיסי במים.

שמעון טל: כל הקונספציה שלו מבוססת על העיקרון הזה כאשר מקורות המים שלנו לא מספיקים לכל השימושים ולכן, ככה הוא נבנה וכך הוא מנוהל היום.

שמעון טל: אני חושב שהכניסה לייצור אינטנסיבי כל כך של מקורות מים מיוצרים מביאה אותנו למצב שבו המחסור במים לא יהיה יותר מחסור פיסי.

שמעון טל: יתכן ויהיו מצבים של מחסור שאנחנו קוראים לו מחסור כלכלי, שבו חלק מהפעילויות שזקוקות למים אינן פעילויות כלכליות ולכן, הן לא יכולות לעמוד במחירים היחסית גבוהים של ייצור מים נוספים.

שמעון טל: משק המים יצטרך למצוא את הדרך כיצד לשרת את אותם צרכים ציבוריים או אינטרסים לאומיים שהבסיס שלהם הוא השימוש במים.

שמעון טל: אני חושב שהנושא של שמירת חקלאות פתוחה גם קיבל ביטוי בהחלטות ממשלה וגם מהווה משאת נפש של כל תושב כאן, במדינת ישראל.

שמעון טל: הנושא של החזרת המים לטבע הופך להיות לחץ ציבורי הולך וגדל ואלה הופכים להיות צרכים הכרחיים, שכפי הנראה בלעדיהם לא ילדינו ולא ילדי ילדינו ירצו לחיות במדינה הזאת.

שמעון טל: לכן, אם ניקח את כל הגורמים האלה ובנוסף לכך את ההסכמים הצפויים שיש לנו עם השכנים שלנו, מדובר כיום על הצורך לארגן את משק המים באופן שונה לגמרי ממה שאורגן עד היום.

שמעון טל: צריך לרכז את הסמכויות הרגולטיביות בנושא המים ולנהל את משק המים על בסיס של עקרונות שונים ממה שהיו עד היום.

שמעון טל: כיום, על פי החלטת ממשלה מאוגוסט שנה שעברה, יש צוות בין משרדי שבודק את האפשרות להקים רשות מים אחת שתיצור מבנה חדש ותגדיר עקרונות ניהול של משק המים, כך שנוכל לעמוד בכל אותם יעדים שדיברתי עליהם.

שמעון טל: אני מאחל יום עיון מעניין ופורה.

שמעון טל: תודה רבה לכם.

גאלב מג'אדלה: אני רוצה להודות לנציב המים מר שמעון טל על ההרצאה המאלפת, הקצרה והמועילה.

גאלב מג'אדלה: שמענו בשורה טובה לגבי מי התפלה.

גאלב מג'אדלה: אני מתכבד להזמין את פרופסור אבנר עדין לומר את דבריו.

גאלב מג'אדלה: בבקשה.

אבנר עדין: יושב ראש ועדת הפנים ואיכות הסביבה של הכנסת, חברי כנסת נכבדים, נציב המים, ראש שירותי בריאות הציבור, עמיתים נכבדים, מורי ורבי פרופסור הלל שובל, שהיה יושב ראש הוועדה הקודמת של תקני איכות מי הסביבה שנמצא כאן.

אבנר עדין: אולי תקום שיראו אותך.

אבנר עדין: לעונג ולא רק לכבוד לי להיות כאן שנה אחרי שבפני הציבור המכובד הזה ויש כאן גם פנים חדשות, הקמנו באופן חגיגי, בחסות הכנסת, את הוועדה לעדכון תקנות מי השתייה.

אבנר עדין: כפי שהתחייבנו אז, אנחנו מציגים היום דוח ביניים.

אבנר עדין: אני אתמצת את הנושאים השונים שדנו בהם ובייחוד אתרכז בהצעות או המלצות שקיבלנו.

אבנר עדין: לאחר מכן, 3 מעמיתי ירחיבו ב-3 נושאים שחשבנו לראוי להרחיב בהם בפני הפורום הזה.

אבנר עדין: רק כדי להזכיר, תפקידי הוועדה הם לראות האם ישנם מרכיבים או חומרים שונים אחרים שצריכים להכניס לתקן שלא נמצאים כאן.

אבנר עדין: גם לגבי תקנים קיימים יש התקדמות מדעית, יש התקדמות בשטח, בארצות שונות וצריך לבחון אם לשדרג או לא ואולי אם להוריד פרמטרים או להקטין רמות, לאו דווקא תמיד להחמיר.

אבנר עדין: שני נושאים שהוזכרו כאן על ידי נציב המים שעומדים בפתח הפני הזאת ומדינת ישראל חלוצה בהם: נושא של התפלת מים ונושא של השבת קולחין.

אבנר עדין: נושאים אלה נוגעים ישירות למי השתייה ובהם הוועדה עוסקת גם.

אבנר עדין: עד עכשיו עסקה יותר בהתפלה ובהמשך תעסוק גם בנושא של הקולחים.

אבנר עדין: ישנם נושאים ספציפיים שנתבקשנו לבדוק על ידי מנכ"ל משרד הבריאות כמו הטכניקות לשמירת מי שתייה במכלים ציבוריים ופרטיים וכמובן, נושאים אחרים שעולים על דוכן הוועדה.

אבנר עדין: אני רוצה לומר, שהוועדה מונתה על ידי מנכ"ל משרד הבריאות אבל הוועדה חופשית וסוברנית ופועלת בצורה חופשית לחלוטין.

אבנר עדין: אני חושב שזה דבר שגם מחויב המציאות וגם טוב ויפה שהוא קורה.

אבנר עדין: הצגתי כבר את חברי ועדת המליאה בפעם הקודמת.

אבנר עדין: חוץ ממני לידי, עוזר רבות מאוד, מזכיר הוועדה רמי הלפרין.

אבנר עדין: הועדה מורכבת מאנשי אקדמיה ומנציגים של משרדי ממשלה, אבל כולם אחד לאחד מומחים בתחום ואתם יכולים לראות אותם כאן לפניכם.

אבנר עדין: היות וישנם הרבה נושאים לדון בהם, חילקנו או הרכבנו ועדות משנה, שתפקידן לדון ספציפית בנושאים השונים, בקטגוריות שונות ולהביא את תוצאות הדיונים שלהם וההמלצות שלהם בפני ועדת המליאה ושם הדברים נדונים ולפעמים חוזרים בחזרה ולפעמים מתקבלות החלטות.

אבנר עדין: ישנן 6 ועדות משנה: ועדה לחומרים, שעוסקת בחומרים שמשתמים בהם לטיפול במים.

אבנר עדין: לדוגמה: חומרי חיטוי או חומרים שהמים עוברים בהם, בראשות דוקטור ברכה עמנואליס.

אבנר עדין: ועדה פיסיקאלית, שעוסקת בנושאים של עכירות ובנושאים של קשיות, טעם וריח.

אבנר עדין: יש עוד מספר נושאים, בראשות פרופסור נח גליל.

אבנר עדין: ועדה כימית, שעוסקת בנושאים של חומרי הדברה, נוטריאנטים, הפלרה ונושאים דומים, בראשות פרופסור עובדיה לב.

אבנר עדין: ועדה מיקרוביאלית, שעוסקת כמובן בחיידקים ווירוסים וטפילי מעיים, בראשה עומד שמשון בלקינד.

אבנר עדין: ועדה לטיפול במים היא ועדה שהיא חידוש אצלנו, לאור העובדה שבתקופה האחרונה טיפולים במים עצמם הביאו לפעמים לבעיות תברואתיות משניות יותר, לאלה שהטיפולים נועדו להתגבר עליהם אבל הן קיימות וגם לנושאים שבהם הטיפול במים נותן תשובה יותר טובה מאשר תקן כזה או אחר ואנחנו נעמוד על הדברים בהמשך.

אבנר עדין: פרופסור אשר ברנר הוא יושב ראש ועדת המשנה הזאת.

אבנר עדין: ואחרונה, ועדה ליישום וניסוח.

אבנר עדין: אנחנו יכולים לצאת עם הרבה מאוד הצעות ורעיונות אבל אם הם לא ייושמו בטקסט המקצועי הנכון ואם הם לא ילכו בדרך התקנונית והחוקית הנכונה, הם לא יוכלו להיות מיושמים ומבוצעים וכאן, המהנדס שלום גולדברגר הוא יושב ראש הוועדה הזאת.

אבנר עדין: בכל ועדה כזאת ישנם 5 עד 7 חברים מכל הקשת המקצועית שישנה.

אבנר עדין: היריעה קצרה כאן מלהראות את הכל.

אבנר עדין: חלק מהם יושבים כאן, אתנו, אבל בדוח הוועדה שמתפרסם נמצאים כמובן כל השמות, התפקידים והתרומות של כל האנשים.

אבנר עדין: בסך הכל, יש לנו אופרציה של כ-40 מומחים ואני חושב, שזו גאווה למדינת ישראל שיחסית לגודל האוכלוסייה יש בה כמות כזאת של מומחים טובים ומעולים שיכולים לבוא ולעזור לשמור על הבריאות שלנו.

אבנר עדין: העבודה מתנהלת בשתי צורות של שלבים.

אבנר עדין: אופן אחד הוא האופן שבו אנחנו מקבלים בתחילה החלטות ביניים.

אבנר עדין: החלטות הביניים האלה מובאות לציבור וזאת הסנונית הראשונה.

אבנר עדין: לאחר מכן, יערך דיון חוזר ומסקנות שתעבורנה הלאה למשרד הבריאות לחקיקה וכולי.

אבנר עדין: האופן השני של ההתייחסות: אנחנו החלטנו על כך וזה נובע גם ממודלים שקיימים גם לגבי דברים שמיושמים בשטח וגם לגבי מחקרים ישומיים, לעבוד עם מודל שבו נבדוק את האספקטים האיכותיים ואחר כך את האספקטים הכלכליים.

אבנר עדין: בשלב ראשון נבחנים ההיבטים הבריאותיים, טכנולוגים, סביבתיים ומשפטיים ובשלב השני, נבחנות ההמלצות השונות והחלופות השונות להמלצות שישנן בהיבט כלכלי.

אבנר עדין: אין תפר חלק בין הדברים האלה ולמעשה, הנושאים הכלכליים כבר עולים ונדונים בתוך ועדות המשנה וועדת המליאה, אבל הדגש הכלכלי מיושם בשלב הבא ולמעשה, נתחיל ליישם אותו כבר בחודשים הקרובים.

אבנר עדין: אלה דברים שזורקים קצת אור על הצורה שבה אנחנו עובדים.

אבנר עדין: כל הדברים האלה מתקבלים אחרי דיונים והחלטות איך לייעל את העבודה, כי אנחנו צריכים למסור את הדוח הסופי לפי המינוי שלנו בעוד שנה והעבודה רבה מאוד.

אבנר עדין: עד היום, ועדת המליאה התכנסה 6 פעמים וביום ראשון הבא תהיה הפעם השביעית.

אבנר עדין: ועדות המשנה התכנסו כ-18 פעמים ואפשר לומר, שהעבודה מתבצעת וכל הכבוד לאנשים שעוזרים ועושים את זה בהתנדבות.

אבנר עדין: תודה רבה.

אבנר עדין: יש כאן רשימה של נושאי שדנו בהם עד עכשיו.

אבנר עדין: אחזור על זה כי אני רוצה לדווח לכם בקצרה על הנושאים האלה.

אבנר עדין: יושב הראש יעצור אותי כמובן, אם אני עובר את לוח הזמנים.

אבנר עדין: אני אשתדל לעשות את זה בקיצור: הדוח של הוועדה יתפרסם בימים הקרובים באינטרנט.

אבנר עדין: החלטנו, שהדיונים של הוועדה יהיו פתוחים לחלוטין, זאת אומרת, גם הדיונים שנעשים בתוך ועדות המשנה על פרטיהן, יפורסמו לציבור.

אבנר עדין: כדי לזרז את הפרסום, אנחנו נעשה אותו במקביל באתר של משרד הבריאות ובאתר של האיגוד הישראלי למים.

אבנר עדין: אני מקווה שהציבור יענה.

אבנר עדין: כשנפרסם באתר ניתן גם כתובת לאן לשלוח את התגובות וכמובן נתחשב בדברים וגם נזמין אלינו אנשים להעיד ולהיחקר בנושאים השונים, כפי שיידרש.

אבנר עדין: 2,3 החלטות או נקודות כלליות שהיינו חייבים לקבל כדי לעשות את עבודת הוועדה טובה, יעילה, עניינית ותורמת: האם להתחיל את הכל מהתחלה?

אבנר עדין: הרבה מאוד החלטות בנושא של תקינה נעשות על פי התורה של חקר סיכונים, הערכת סיכונים ואנחנו לא נצא מהכלל בעניין הזה.

אבנר עדין: כאן החלטנו שמרכיבים או פרמטרים שבהם בחו"ל כבר נעשו עבודות והערכות סיכונים, נאמץ אותם בצורה מושכלת ולא נתחיל תהליך שהוא ארוך וכרוך בהשקעת כספים גדולה.

אבנר עדין: אני אתייחס עכשיו לכמה דברים שקשורים למשרד הבריאות.

אבנר עדין: אמנם הוועדה מונתה על ידי משרד הבריאות אבל היא גם בודקת את משרד הבריאות עצמו, כיצד הוא פועל ועוזר למנוע את הבעיות של איכות מי השתייה, במסגרת הזאת שנתנה לנו.

אבנר עדין: אנחנו ראינו שהרבה מאוד דברים נעשים במשרד הבריאות ובצורה טובה, על פי החלטות בשטח או הנחיות כל שהן, אבל בחלק מהדברים קיימים מספר נהלים מצומצם ולכן, אנחנו מציעים לכלול בתקנות עצמן חיוב של משרד הבריאות להכנת נהלים בנושאים השונים אליהם מתייחסות התקנות ולהביא אותם לאישור בוועדת המליאה שלנו.

אבנר עדין: נושא נוסף, שזקוק לדעתי לעיגון בתקנות זה הנושא של דיווח לציבור, כאשר יש הרבה קשיים אובייקטיביים בדיווח בזמן אמת על בעיות שקורות בשטח, כולל איזה שהן תנודות מהירות מאוד וחריגות באיכות המים ולפעמים באמת בצורה מושכלת אנשי משרד הבריאות מתירים את החריגות האלה.

אבנר עדין: מה שאנחנו אומרים הוא שיש לקבוע בתקנות את החובה בדיווח תקופתי וגם בדיווח שנתי של משרד הבריאות ואם ניתנים היתרים, הם צריכים להיות מנומקים ומוסברים.

אבנר עדין: כמובן שמשרד הבריאות יהיה חייב לקבוע נוהלי דיווח מתאימים.

אבנר עדין: אני אומר את זה בצורה של הרצון לשפר דברים קיימים אבל לעגן אותם בתקנות כדי שתהיה עבודה יעילה יותר.

אבנר עדין: דבר נוסף שבו אנחנו מחדשים לעומת התקנות הקיימות: בתקנות הקיימות מזה שנים יש הרבה מאוד ערכים אבל התקנים הרצויים לא התמלאו.

אבנר עדין: לתקן רצוי יש ערך מסוים והוא יכול להראות על מטרה עתידית.

אבנר עדין: אנחנו סבורים, לאור הניסיון הזה, שהתקנים צריכים להיות חד משמעיים ואנחנו ממליצים שהתקנות יכילו תקן אחד מחייב, אותו ריכוז מרבי מותר, מבלי לקבוע תקן רצוי.

אבנר עדין: יחד עם זאת, בוועדות ובדיונים עולים הרבה מאוד רעיונות ודעות לגבי לאן כדאי להגיע, לאן רצוי להגיע וחלק מהדברים האלה ימצאו ביטוי בהצבעה על איזה שהוא ערך יעד עתידי, שאני חושב שגם יכוון את משק המים לפעולה בשנים הקרובות או היותר מאוחרות.

אבנר עדין: אני אגע במספר נושאים פיסיקאליים ואקצר: בנושא של קשיות המים, נראה כללית שהוא נושא יותר כלכלי.

אבנר עדין: מבחינה בריאותית נמצא שהוא דווקא עוזר ולכן, כאן אנחנו סיכמנו שהוועדה הזאת לא מתפקידה לקבוע רמה מרבית של קשיות המים ואת זה יקבע אותו גורם שמוסמך לטפל בנושא הזה.

אבנר עדין: אנחנו מציעים לקבוע ערך מינימאלי של קשיות ועל כך אדבר עוד מעט והדיבור על זה יורחב מאוחר יותר.

אבנר עדין: סדרה של תקנים מיקרוביאליים נותנת גם מספר חידושים.

אבנר עדין: אחת ההחלטות היא שהיות וישנם מיקרואורגניזמים פתוגניים, גורמי מחלות שמאוד קשה לבדוק אותם, אנחנו החלטנו ללכת בכיוון של ערכים להרחקה של אותם אורגניזמים במתקני טיפול, כאשר מכון הטיפול במים, היות ויש בו כוח אדם מאוד מקצועי והוא קשור או יש בו מעבדות, מסוגל הרבה יותר טוב לבדוק ולפקח על הנושא הזה.

אבנר עדין: הנושא הזה מצריך עוד דיון.

אבנר עדין: בכל אופן לדוגמה, אותו הקריפטוספורידיום, אותו טפיל מעיים שזאת הציסטה שלו, שהיא בגודל של 5 עד 10 אלפיות של מילימטר, הוא יצור שמאוד קשה לבדוק אותו באופן קבוע במים וזה אחד הנושאים שקשורים להחלטה הקודמת וגם להחלטה הבאה שאומרת, שעקב הקושי הגדול בניטור של הריכוזים של טפילי המעיים ושל וירוסים במים, אנחנו רואים בעכירות המים כדבר שמייצג את ההרחקה שלהם ולכן, העכירות הופכת להיות ממדד אסתטי למדד בריאותי מובהק, וזה למעשה נמשך כבר מספר שנים.

אבנר עדין: מדובר פה על רמות עכירות שלא ניתן לראות אותן בעין והן נמדדות על ידי מכשירים מתאימים.

אבנר עדין: כאן, אנחנו ממליצים לדרוש רמת עכירות מרבית מותרת ובדיקות עכירות רציפות מכל יחידת סינון שנמצאת במתקן.

אבנר עדין: זאת אומרת, שאם מתקן סינון מסוים יש 20 יחידות, על כל יחידה כזאת יהיה מותקן מד עכירות או שיהיה מד עכירות אחד רציף שיקבל סיגנלים מכל היחידות האחרות ובצורה כזאת יהיה מעקב אחר העכירות מכל אחד.

אבנר עדין: במתקנים גדולים, עירוניים כמו המוביל הארצי, סביר למדי שידרשו גם ספירות חלקיקים.

אבנר עדין: אני קיבלתי רמז כאן לקצר קצת.

אבנר עדין: אנחנו רוצים לבצע לחייב בדיקות חוזרות, תוך 24 שעות לחייב את ספק המים, אם יש תוצאה חריגה.

אבנר עדין: אנחנו רוצים לדרוש שיהיו 0 חיידקי קוליפורם ו-0 חיידקי קולי צואתי במים, שזאת החמרה לגבי התקן הנוכחי.

אבנר עדין: אנחנו רוצים לדרוש חובה של סינון מים עיליים או מים כל שהם, שיכולים להיות מושפעים על ידי מים עיליים.

אבנר עדין: כיום, יש הנחיות של משרד הבריאות רק לגבי מי מעיינות והדרישה הזאת קשורה גם לעמידה בפני התפרצויות של מחלות.

אבנר עדין: זאת אומרת, יש פה קשר בין הפיסי לבין המיקרוביאלי.

אבנר עדין: נקודה נוספת, שעליה ירחיב פרופסור גליל את הדיבור עוד מעט, בשלב זה, אנחנו ממליצים להחמיר את תקני עכירות מי השתייה היוצאים ממתקני סינון או ממתקני התפלה לפני הקשיית המים, ל-0.1 יחידות עכירות ולקיים ברשת העירונית לא יותר מאשר חצי יחידת עכירות.

אבנר עדין: זו החמרה ניכרת לגבי התקנים הקיימים עקב ההשלכות המשמעותיות של הנושא הזה למשק המים ומבחינה כלכלית, הנושא הזה יחזור ויידון בוועדה ותתקיימנה עוד התייעצויות עם מומחים בנושא הזה.

אבנר עדין: כרגע, זו הנטייה והיות ואנחנו פתוחים לציבור, אני חייב לומר את זה.

אבנר עדין: אני אצביע על שני דברים שיורחבו או על נושא אחד שיורחב על ידי עמיתי עוד מעט וזה נושא של מי ים מותפלים.

אבנר עדין: מסתבר, שאין בעולם תקנים לאיכות של מי שתייה של מי ים מותפלים.

אבנר עדין: מצד שני, אנחנו יודעים שהתפלה מרחיקה כמעט את כל המרכיבים במים, כמעט את כל המלחים והאם יש לזה נגיעה לגוף האדם, לאנשים ששותים את המים?

אבנר עדין: זה דבר שאנחנו יכולים להצביע עליו בגאווה, שישראל היא הראשונה שמעלה על הפרק את הנושא הזה ודנה בו ותכף תשמעו על כך.

אבנר עדין: הנושא של הפלרת מי שתייה, אנחנו גם נוגעים בו.

אבנר עדין: עוד לא הגענו למסקנות חותכות.

אבנר עדין: שני דוחות שיצאו לאחרונה מקיפים מאוד בעולם, שמסכמים את כל המחקרים מורים מצד אחד על איזו שהיא עליה במספר הילדים ללא סתימות בשיניים.

אבנר עדין: מצד שני, הם מראים על ירידה מסוימת בבעיה של כתמים בשיניים, של פלואורוזיס.

אבנר עדין: ישנם גרפים שמראים שבארצות השונות בעולם, אלה שמשתמשות בפלואוריזציה ואלה שלא, יש כללית מגמת ירידה בעששת השיניים וכרגע, בשלב זה, אנחנו מציעים להמשיך בתכנית ההפלרה אבל לבחון בתוך 5 שנים את הנושא הזה, במיוחד על ירושלים שעומדת לחדש את ההפלרה ויש לנו כר חשוב מאוד לפעולה בעניין הזה.

אבנר עדין: אני מודה לכם על ההקשבה ואני אשמח להמשיך בהזדמנות אחרת.

אבנר עדין: תודה רבה.

גאלב מג'אדלה: אני מבקש להודות לפרופסור אבנר עדין על דבריו.

גאלב מג'אדלה: אני מתכבד להזמין את ראשי ועדות המשנה, אשר ירחיבו כל אחד בתחומו.

גאלב מג'אדלה: פרופסור אשר ברנר, אשר ירחיב בנושא תקינת התפלת המים.

גאלב מג'אדלה: אני רוצה למסור לציבור המשתתפים שבעקבות הדיון שיערך בעוד כ-35 דקות, אנחנו נאפשר למשתתפים ליטול חלק בדיון.

גאלב מג'אדלה: תודה רבה.

אשר ברנר: תודה רבה.

אשר ברנר: אני אעבור בקצרה על הרקע העיקרי וההמלצות העיקריות של חברי תת הוועדה לטיפול במים, שמיצגים מגוון של אנשי מקצוע בתחום המים והתברואה.

אשר ברנר: מלבדי, לפי סדר השמות: דוקטור ויטלי גיטיס, מאוניברסיטת בן גוריון, הילה גיל מנציבות המים, עירית ממשרד הבריאות, מנחם טל ממשרד הבריאות, דוקטור אורי להב מהטכניון, אריק שור מהנדס ויועץ עצמאי, גורי שאנן ממקורות.

אשר ברנר: מוזמן דוקטור רם רייפן שהוא רופא וגם ראש בית הספר לתזונת האדם באוניברסיטה העברית, מפאת העיסוק בנושאים שקשורים במרכיבים שאדבר עליהם מיד.

אשר ברנר: המנדט העיקרי של הוועדה שלנו זה יישום, תפעול ובקרת טכנולוגיות מתקדמות לטיפול במים.

אשר ברנר: העיקריות שבהן זה מערכות סינון למקורות מים עיליים כדוגמת המתקן המרכזי לסינון מי הכינרת, כדוגמת כל מתקני סינון במפעלי ההתפלה.

אשר ברנר: חיטוי לכל סוגי המים והתפלה שמהווה שילוב ייחודי של תהליכים.

אשר ברנר: הכוח בסינון מים עיליים נובע מנוכחות של מיקרואורגניזמים פתוגניים.

אשר ברנר: הסינון משפר את ההרחקה הפיסיקאלית של הפתוגנים ומשפר את תהליכי החיטוי.

אשר ברנר: לדוגמה: יש פה מיקרואורגניזמים מסוגים שונים, החל בקריפטוספורידיום, שהוא הגדול מביניהם, 5 מיקרון לערך, עמיד בחיטוי ולכן, חשוב להרחיק אותו בסינון.

אשר ברנר: חיידקים בסדרי גודל יותר קטנים ווירוסים שהם הקטנים ביותר ומכאן, המשמעות הרבה בשיפור התהליכים הגורפים, הן סינון והן חיטוי, להרחקתם של הפתוגנים.

אשר ברנר: תהליכי הסינון להרחקת חלקיקים, כולל מיקרואורגניזמים, מבוססים על סינון עומק, סינון במצע עמוק, שמבוסס על תווך גרגרי או סינון שטח, שהוא למעשה סינון ממברני.

אשר ברנר: סינון עומק גורם לכך שהמים, בעברם דרך מצע עמוק של גרגרים, מתרחשים בהם תהליכים שונים שגורמים להרחקת חלקיקים גדולים כמובן, אבל גם קטנים, שעוברים תהליכים כמו פלוקולציה וספיחה תוך כדי המעבר במצע.

אשר ברנר: סינון ממברני מבוסס על טכנולוגיות חדשות של מבנה ממברנות, שהביאו בשנים האחרונות גם לפריצת דרך בתחום העלות הכלכלית של היישומים הכרוכים במתקני התפלה וגם במתקני סינון ממברני, הן למים והן לשפכים.

אשר ברנר: כדוגמה: מערכת של סיבים חלולים, מן אוסף של סיבים בצורה ספגטי בתוך מודול, שנותנים שטח עצום לסינון ומאפשרים הקמת מתקנים קטנים יחסית.

אשר ברנר: מבחינת יכולת ההפרדה של מתקני הסינון, הרי יש מדרג של אפשרויות סינון החל מסינון חול, הסינון הקונבנציונאלי, מצד ימין למטה של השקף, שיכול להרחיק את החלקיקים הגדולים כמו קריפטוספורידיום ודרך סינון ממברני ממשפחת המיקרופילטרציה, האולטראפילטרציה, שמסוגלים להרחיק בהדרגה חיידקים, וירוסים ועד לסינון האולטימטיבי שהוא אוסמוזה הפוכה, שמלבד היותה מערכת להוצאת המלחים למעשה מרחיקה כל דבר מן המים.

אשר ברנר: אוסמוזה הפוכה זו הטכנולוגיה שנבחרה ליישום במתקני ההתפלה בישראל.

אשר ברנר: זו למעשה ננו-טכנולוגיה, זו קדמת הטכנולוגיה של טיפול במים, שמבוססת על השקעת אנרגיה, השקעת לחץ כדי להעביר מים מהצד המלוח לצד המתוק, בניגוד לחוקי הטבע, חוקי האוסמוזה ולכן, זה כרוך באנרגיה.

אשר ברנר: השיפור הטכנולוגי הן במבנה הממברנה והן באספקטים האנרגטיים-מכניים הביא לכך שעלויות ההתפלה הלכו וקטנו.

אשר ברנר: הסכימה הבסיסית של מתקן התפלה, כדוגמת אשקלון, מבוססת על סדרה של תהליכים שצריך להקפיד על בקרת תפעול ותקינה נכונים לגבי כל שלב, החל בסינון חול, פלוקולציה וסינון חול, דרך המעבר בממברנות האוסמוזה ההפוכה ולאחר מכן, תהליך מרכזי חשוב שכרוך באספקט תברואי שמיד ארחיב עליו את הדיבור, מה שנקרא: הקשיה וחיטוי לפני חיבור למערכת הארצית.

אשר ברנר: דוגמה של מודולים של ממברנות.

אשר ברנר: כל גליל כזה כולל מאות מטרים של שטח סינון.

אשר ברנר: צילום של מתקן ההתפלה באשקלון, המבוסס על אוסמוזה הפוכה ובקדמת המסך, מאגר המים התפעולי המכוסה למניעת כניסת זיהום לאחר ההתפלה, שממנו יסופקו המים למערכת הארצית.

אשר ברנר: אם לדבר על סוגי המים שאנחנו מכירים, מים מתוקים, מים מליחים ומים מלוחים ומקורות המים הגלובאליים, מים עיליים ומי תהום, הרי בישראל יש לנו עידן חדש משמעותי בקנה מידה עולמי של סוג מקור מים חדש, מי ים מותפלים.

אשר ברנר: ריכוזי המלחים במים השונים: מי שתייה, פחות מ-1000 מיליגרם לליטר מוצקים מומסים.

אשר ברנר: דהיינו, מינרלים, מלחים.

אשר ברנר: בים התיכון 40 אלף מיליגרם לליטר, בים המלח 300 אלף מיליגרם לליטר, מים מותפלים פחות מ-100 מיליגרם לליטר.

אשר ברנר: יש לזה יתרון ואולי חיסרון מסוים וזה נובע מסקר תברואי שאומץ על ידי ארגון הבריאות העולמי שקבע שסידן ומגנזיום חיוניים לבריאות האדם בכל גיל באספקט של בריאות העצם, צפיפות העצם ובאספקט של המערכת הקרדיו-וסקולרית, בריאות הלב.

אשר ברנר: מים מותפלים לא מכילים סידן ומגנזיום.

אשר ברנר: סידן ומגנזיום מוחקים לחלוטין אבל ניתן לציין לחיוב שקצובת המגנזיום הדרושה לאדם מתקבלת בדרך כלל במלואה באמצעות המזון אבל קצובת הסידן לא מתקבלת במלואה על ידי המזון ולכן, אספקת סידן באמצעות מי שתייה חשובה ביותר.

אשר ברנר: המלצות תת-הוועדה לטיפול זה קביעת ערך מינימאלי הכרחי הנדרש לסידן במים מותפלים, מי ים מותפלים, לפחות 20 מיליגרם לליטר ומעקב תברואי אחר אוכלוסיות הניזונות ממים מסוגים שונים ביחס לסידן ומגנזיום, מכיוון שיש פה ניסיון חדש בקנה מידה כה גדול.

אשר ברנר: המלצות נוספות זה חיוב תהליך הקשיה לאחר התפלה באמצעות סידן פחמתי ומעקב אחר איכות המים בחיבור מערכות מים שונים למערכות האספקה והגדרת תקני העכירות הן לאחר האוסמוזה ההפוכה והן לגבי המערכת של ההקשיה שמשנה את עכירות המים.

אשר ברנר: מה זה תהליך ההקשיה?

אשר ברנר: תהליך ההקשיה זה תוספת קשיות, באמצעות העברת המים דרך מצע הסלע הגירי, CaCO3.

אשר ברנר: זה יוצר תנאים עדינים של שיקוע אבני כאשר המטרה המקורית היא מניעת בעיות קורוזיה, שחשובה מאוד למערכות מים, אבל זה יכול להבטיח את קצובת הסידן המינימאלית הנדרשת במים מותפלים מטעמים בריאותיים.

אשר ברנר: לסיכום – תת הוועדה לטיפול במים משלבת ידע מדעי אקדמי, ידע תכנוני ניהולי של משק המים באמצעות נציבות המים.

אשר ברנר: ניסיון הנדסי באמצעות "מקורות" וניסיון תברואי באמצעות משרד הבריאות.

אשר ברנר: תקני הטיפול שיקבעו יעמדו בשורה אחת עם אלו הנהוגים במדינות המפותחות ויבטיחו ביטחון תברואי.

אשר ברנר: התפלה בקנה מידה כה גדול תדרוש תשומת לב מיוחדת בתקינה ובמעקב.

אשר ברנר: המסר המרכזי של תת הוועדה וכן של הוועדה כולה: שתיית מי ברז בכמויות גדולות היא בטוחה ובריאה.

אשר ברנר: תודה רבה.

גאלב מג'אדלה: תודה רבה לפרופסור אשר ברנר.

גאלב מג'אדלה: אנחנו נעבור לוועדת המשנה הבאה: מר שלום גולדברגר – יישום התקנות, בבקשה.

שלום גולדברגר: תודה רבה לחבר הכנסת ולכל המכובדים והמוזמנים.

שלום גולדברגר: תת הוועדה שאני עמדתי בראשה, שהחברים בה היו: הדסה עדן, המהנדסת המחוזית לבריאות הסביבה במחוז הדרום.

שלום גולדברגר: אין פה סדר חשיבות.

שלום גולדברגר: עורך דין צבי לוינסון ממשרד בן מאייר את לוינסון, יועץ משפטי.

שלום גולדברגר: עזר לנו מאוד.

שלום גולדברגר: אינג'ינר אברום בן יוסף, שהוא מהנדס מרחב הדרום של "מקורות", מהנדס איכות מים מרחבי.

שלום גולדברגר: מר ניר בר לב, מנהל המחלקה למים וביוב בעיריית רעננה, אינג'ינר שמעון צוק, ההידרולוג ונציג הארגונים החוץ ממשלתיים, אינג'ינר אהוד לשם, מהנדס יועץ שאני לא צריך להציג פה לפני הקהל.

שלום גולדברגר: כולם מכירים אותו.

שלום גולדברגר: גברת אירית תן, שהיא מהנדסת מים ארצית במשרד הבריאות ואני, עבדכם, ששימשתי כיושב ראש הוועדה.

שלום גולדברגר: כשבנו את הרכב תת הוועדות לא היתה הוועדה הזאת והיא נוספה לאחר מכן.

שלום גולדברגר: תפקיד הוועדה לנסח ולהביא את כל מה שהוועדות האחרות הביאו למצב של ניסוח משפטי וליישום.

שלום גולדברגר: בחרנו את החברים בוועדה כאנשים שמתעסקים עם התקנות האלה ביום יום, כי אחרי שהוועדה תגמור את עבודתה והדברים ידפסו ויכתבו, אנחנו רואים שמי שצריך לעבוד יום יום עם התקנות האלה נתקבל בהרבה קשיים, נתקל בהרבה פירושים ויש לפעמים סתירות ודברים שאי אפשר לעשות אותם.

שלום גולדברגר: החברים נבחרו מתוך אלה שיעבדו עם התקנות האלה בשטח ויצטרכו לקחת אותם וליישם אותם וזה הכיוון של מה שאנחנו עושים.

שלום גולדברגר: מאחר שהוועדה עוסקת בסיכום וביישום עבודת תת-הוועדות האחרות, אנחנו לא יכולים לסיים את עבודת הוועדה למרות ששמעתי שהיו 18 ישיבות של כל תתי הוועדות.

שלום גולדברגר: אנחנו לבד עשינו 8 ישיבות, עבודה מאוד אינטנסיבית ומאוד פוריה ואני מודה לכל חברי הוועדה.

שלום גולדברגר: אנחנו עדין מחכים לסיכומים של תתי הוועדות האחרות כדי להביא את הדברים לניסוח משפטי מקצועי סופי, שאותו נוכל להציג הלאה לפני חתימה של התקנות.

שלום גולדברגר: התהליך עוד ארוך ואני מקווה שאנחנו נצליח להעביר אותו בצורה מהירה.

שלום גולדברגר: אני לא אתאר את כל העבודה של הוועדה.

שלום גולדברגר: למעשה סיימנו חוץ ממה שאנחנו מחכים מהוועדות האחרות והתקנות, כפי שאתם מכירים אותם, זה 17 עמודים מלאים בטקסט וטבלאות והרבה חומר וצריך לעבור על כל משפט ועל כל מילה, עם כל ההערות שהצטברו אצלנו ב-5 השנים האחרונות.

שלום גולדברגר: אספר כמה דברים בולטים ממה שאנחנו עשינו בתת הוועדה שלנו והשאר, בדרך כלל משעמם ולא מעניין ואשאיר את זה למי שיתעמק בנושאים האלה בצורה יותר מורחבת בדוח המלא: הגדרה של מי שתייה.

שלום גולדברגר: אנחנו מתחילים בהגדרות כי כשמדברים על תקנות אז מתחילים בהגדרות.

שלום גולדברגר: מי שתייה – ההגדרה הקלאסית היתה: מים הנצרכים לשתיה ולבישול.

שלום גולדברגר: אנחנו חושבים שכל השימושים שנעשים בבית צריכים לעמוד באיכות של מי שתייה.

שלום גולדברגר: הגדרה של מקור מים – אנחנו נתקלנו בבעיה שאימצנו את הגדרת מקור מים מחוק המים ולפחות בעיה אחת גדולה מאוד ורצינית מאוד, שכולם מדברים עליה ואני עוד אמשיך לדבר עליה זה נושא של מי הים.

שלום גולדברגר: מי הים לא נחשבים כמקור מים לפי חוק המים ואנחנו התלבטנו איך אנחנו מכניסים את העניין שגם מי הים נכליל בתוך המערכת הזאת, שצריכה לעבור פיקוח ותקנות ואיכות שתתאים וכולי.

שלום גולדברגר: העניין של נקודות כניסה למערכת אספקת המים – אנחנו הגדרנו שכאשר מים עוברים מספק אחד לשני זו נקודת כניסה ובכל מעבר כזה של מים מספק אחד לשני צריך לעשות את כל מערכות הבדיקה, כי כל ספק וספק ובמדינת ישראל בדרך כלל המערכת מורכבת משני ספקים.

שלום גולדברגר: הספק הראשוני, שזו חברת "מקורות" והספקים המשניים שזה הרשויות המקומיות.

שלום גולדברגר: בכל מעבר מספק אחד לשני צריך לעמוד בכל התקנות וזה כולל גם את כל אלה שמיצרים מים.

שלום גולדברגר: ברגע שמתקן התפלה מייצר את המים הוא מוכר אותם לספק אחר וצריך לעמוד בתקנות.

שלום גולדברגר: היה סקר תברואי בתקנות הישנות והסקר הזה היה לא מספיק ממצה ואנחנו תיקנו אותו והגדרנו אותו.

שלום גולדברגר: פרופסור עדין דיבר על החובה לדיגום חוזר לאחר חריגה ואני מעדכן אותו או מוסיף על דבריו, כי לא רק בחריגה מיקרוביאלית אנחנו דורשים דיגום חוזר אלא גם בחריגה כימית אנחנו חושבים שצריך לעשות דיגום חוזר.

שלום גולדברגר: זה הנוהל וכך אנחנו מתנהגים לפני שנכנסים לפאניקה ולהוצאות וכל מיני דברים אחרים, צריך לבדוק שהדיגום נעשה כפי שצריך.

שלום גולדברגר: ברגע שיש דגימה חורגת צריך לעשות דיגום חוזר.

שלום גולדברגר: יש לנו זמן בדיגום כימי, כי הדברים לא אקוטיים הם יותר כרוניים, לא כמו בחריגה המיקרוביאלית, שחייבים לעשות את הבדיקה כמה שיותר מהר, ו-24 שעות זה המינימום שניתן.

שלום גולדברגר: כפי שאמרתי, הרחבנו את הנושא של סקר הנדסי תברואי, שיחולק לשני חלקים.

שלום גולדברגר: סקר אחד שגרתי,

שלום גולדברגר: שכל מקור מים צריך לבדוק את הסביבה שלו ולבדוק שאין גופים מזהמים, שאין סכנות לאיכות המים.

שלום גולדברגר: סקר לאחר אירוע, לאחר שקרה זיהום, אנחנו צריכים לחקור את הזיהום בסקר מסוג אחר.

שלום גולדברגר: החלטנו, כפועל יוצא של עבודת הוועדות האחרות ושל מה שאנחנו אספנו, תוצאות הבדיקות יועברו גם על ידי המעבדה וגם על ידי הספק.

שלום גולדברגר: עד היום, האחריות היתה רק של המעבדה ואנחנו חושבים שספקי המים, יש להם אחריות מאוד גדולה בנושא הזה.

שלום גולדברגר: הנושא של דיווח לציבור, ספק צריך להעמיד את תוצאות הבדיקות שלו גם לרשות הבריאות וגם לציבור כולו.

שלום גולדברגר: נקודה נוספת שהוזכרה בקצרה ואנחנו חושבים שצריך להרחיב אותה: כל מי שעוסק היום במים, צריך לקבל הכשרה והסמכה ולא כל "חאפר" יוכל לעסוק בדברים האלה, כי זה בנפשנו.

שלום גולדברגר: המים, כשמטפלים בהם בצורה לא נכונה יכולים לפגוע בבריאות חס וחלילה.

שלום גולדברגר: אז מעבר לנושא של דיגום מים, שצריך להיות דוגם מוסמך, אנחנו חושבים שניקוי וחיטוי מערכות אספקת מים צריך להיעשות על ידי אנשים מוסמכים וגם מפעילי מערכות מים, אנחנו רוצים שיכניסו לתקנות חובת הסמכה.

שלום גולדברגר: תהיה התייחסות מורחבת למים שעברו טיפול.

שלום גולדברגר: אנחנו לא יודעים בדיוק מה יצא מהוועדה של הטיפול במים, אבל בהחלט ברור לנו שזה ישנה את התקנות ואת הניסוח שלהם ואני לא רוצה להרחיב בנושא הזה.

שלום גולדברגר: אני מודה לכל חברי תת הוועדה שאני מייצג אותם פה ולכל מי שתרם ותורם ויתרום לנושא הזה.

גאלב מג'אדלה: תודה למר שלום גולדברגר.

גאלב מג'אדלה: אנחנו מתכבדים להזמין את פרופסור נוח גליל בנושא עכירות המים.

גאלב מג'אדלה: זו ועדת המשנה השלישית ובזה אנחנו נסיים.

גאלב מג'אדלה: אחר כך, נותרו לנו 2 פרקים קצרים.

גאלב מג'אדלה: אנא הואילו בטובכם, אלה שרוצים ליטול חלק בדיון מקהל החברות והחברים המשתתפים שיעבירו לנו את השם כדי שנוכל לאפשר להם השתתפות.

גאלב מג'אדלה: תודה רבה.

נוח גליל: תודה רבה, אדוני היושב ראש.

נוח גליל: במקרה של ההרצאה שלי אני חושב שיכולת להישאר על הבמה.

נוח גליל: אני הולך להחזיר את כל זמן החריגות של קודמיי.

נוח גליל: הרצאתי תהיה קצרה מאוד: כפי שנאמר קודם, היתה לי הזכות לרכז את תת הוועדה שעסקה בנושאים פיסיקאליים.

נוח גליל: חבריי היו ערן פרידלר מהטכניון, אורי להב מהטכניון, גברת חנה סלע ממשרד הבריאות, דני עיני ממשרד הבריאות ודוקטור אסף סוקניק מהחברה לחקר ימים ואגמים, מעבדת הכינרת.

נוח גליל: עבודתנו עסקה בנושאים שקשורים לתכונות פיסיקאליות ובראש וראשונה נושא העכירות.

נוח גליל: צבע, טעם וריח.

נוח גליל: התייחסנו לנושא הקשיות והמלצנו את אותן המלצות, כפי שפרופסור עדין הזכיר קודם.

נוח גליל: אנחנו נקבע איזה שהוא ערך מינימאלי אבל לא ניכנס לנושא העכירות מאחר והוא בעל השלכות סביבתיות והרבה פחות תברואיות.

נוח גליל: התייחסנו גם לנושא הטמפרטורה.

נוח גליל: שיטת העבודה שלנו התבססה בראש וראשונה על סקרים בספרות.

נוח גליל: קיבלנו דיווחים מן השטח, מבעלי מקצוע, מבעלי ניסיון.

נוח גליל: בחנו את התקנות הקיימות, את הערכים המספריים בתקנות הקיימות ביחס למה שמקובל בארצות שונות בעולם.

נוח גליל: הבאנו בחשבון כמובן את הבעיות הספציפיות המקומיות המאפיינות את בעיות המים בארץ ועל סמך כל הדברים הללו סיכמנו את הסיכומים שלנו.

נוח גליל: ברשותכם, אני אלך מן הקל אל הכבד.

נוח גליל: בנושאים של צבע, טעם וריח הגענו למסקנה שהערכים הקיימים עונים בהחלט על הדרישות.

נוח גליל: התייחסנו לבעיית הערך המומלץ לעומת הערך המרבי הרצוי והערך המותר.

נוח גליל: אנחנו חושבים שיש מקום להתקדם בכיוון כזה שיהיה פחות בלבול ויהיה ערך אחד בלבד והוא הערך המרבי המותר.

נוח גליל: במקרה של טעם וריח, בהחלט לקחנו בחשבון את הקשיים בכל מה שקשור למדידה, בהיעדר מכשור אובייקטיבי מדויק למדידת טעם ולמדידת ריח.

נוח גליל: אנחנו זקוקים לקבוצות, לפאנלים.

נוח גליל: יחד עם זאת, גם בנושא של צבע וגם בנושא של טעם וריח אנחנו המלצנו על הידוק אופן ביצוע המעקב, לא רק על פי הצורך ולא רק על פי דיווחי תקלות אלא להדק את המעקב ולהביא אותו לידי כך שהוא יתבצע כמעקב שוטף, בעיקר כאשר מדובר באספקת מים מספקים גדולים.

נוח גליל: הנושא שהעסיק אותנו במיוחד הוא נושא העכירות.

נוח גליל: את הערכים המומלצים ראיתם בשיקופית שהוצגה על ידי פרופסור עדין.

נוח גליל: מבחינת תפיסת עולם, אנחנו ממליצים להחמיר בנושא עכירות.

נוח גליל: אנחנו ממליצים על המשך הורדת העכירות.

נוח גליל: נושא העכירות מלווה אותנו די הרבה שנים ואנחנו עדים לתהליך של הורדה מתמשכת בערכי העכירות.

נוח גליל: אנחנו בהחלט מודעים לכך שמצד אחד הדבר כרוך בהשקעות, בהכנסת טכנולוגיות אינטנסיביות יותר ואולי יקרות יותר.

נוח גליל: יחד עם זאת, אני מבקש להדגיש שעל ידי המשך הורדת העכירות אנחנו משיגים מטרה משולשת: 1.

נוח גליל: שיפור איכות המים.

נוח גליל: מים צלולים יותר זה מים יותר טובים מבחינה אסתטית.

נוח גליל: 2.

נוח גליל: מים טובים יותר מבחינה תברואית.

נוח גליל: פחות חיידקים וטפילים בתוך המים.

נוח גליל: 3.

נוח גליל: מטרה נוספת שטרם הוזכרה ועליה אני רוצה לעמוד במשפט קצר: על ידי סינון ועל ידי הרחקת חלק גדול מהגורמים הפטוגניים מהחיידקים ומהטפילים אנחנו גם מרחיקים חלק מהחומרים המכונים: פרה-קורסוס.

נוח גליל: כלומר: חומרים, שבמהלך החיטוי הופכים לתוצרי לוואי וחלק גדול מתוצרי הלוואי הוא בלתי רצוי ואנחנו מעונינים להיפטר ממנו.

נוח גליל: על ידי הורדת העכירות אנחנו יכולים להשיג את שלושת המטרות הללו ולכן, כדאי להשקיע את המאמצים הטכנולוגיים על מנת להתקדם בכיוון הזה.

נוח גליל: אני רוצה להודות שוב לחבריי לוועדה.

נוח גליל: אני רוצה להודות לחברים במליאת הוועדה.

נוח גליל: אני רוצה להודות לבסוף למארחים שלנו כאן.

נוח גליל: יצא לי להרצות מעל במות רבות מאוד ואני מוכרח להודות שמעל לבמה הזאת, במשכן הכנסת זאת ההופעה הראשונה שלי ואני מוצא לנכון להודות לכם על האירוח הנאה ועל ההזדמנות הזאת.

נוח גליל: אני קורא לכל החברים שלי שנוכחים כאן להמשיך לשתות מים.

נוח גליל: אני מקווה שהמים ימשיכו להיות טובים לשתיה.

נוח גליל: לשתות כמה שיותר מים.

נוח גליל: קחו דוגמה ממני, כמי שמגרש את כל אלה שבאים להטריד אותי בבית בניסיון למכור לי כל מיני מכשירים מיותרים לחלוטין.

נוח גליל: תודה רבה.

גאלב מג'אדלה: תודה רבה לפרופסור נוח גליל.

גאלב מג'אדלה: אנחנו נעבור לפרק הלפני אחרון: מר שמעון צוק, רכז קבוצות המים בקואליציית ארגונים לפיתוח בר-קיימא, בבקשה.

שמעון צוק: כבוד יושב ראש ועדת הפנים ואיכות הסביבה, נציב המים מר שמעון טל, דוקטור לבנטל, פרופסור עדין, עמיתים ואורחים נכבדים, תודה לוועדת הפנים אשר הזמינה אותי כנציג ארגוני הסביבה לשאת דברים בישיבה חגיגית זו לציון יום המים העולמי.

שמעון צוק: ברצוני לשתף אתכם בעשייה של קואליציית הארגונים לפיתוח בר-קיימא בכלל, של "אדם טבע ודין" בפרט בתחום איכות מי השתייה ומניעת זיהומם.

שמעון צוק: כנציג הארגונים החוץ ממשלתיים בוועדת הדין בעדכון דוחות תקנות מי השתייה אני מודה למשרד הבריאות אשר השכיל למנות נציג מטעמנו לוועדה, אשר ייצג את האינטרס הציבורי.

שמעון צוק: עלי לציין שדיוני ועדת הדין ודיוני תת הוועדות בהם השתתפתי היו ענייניים ומקצועיים.

שמעון צוק: אמנם אנחנו לא מסכימים על הכל אבל חברי הוועדות הביעו רצון אמיתי להביא לשינוי מהותי בנוסח תקנות איכות מי השתיה ולשדרג אותן לטובת תושבי מדינת ישראל.

שמעון צוק: ראינו פה את המצגות המקצועיות ואת הרמה, עד כמה הגענו בהמלצות של הוועדה.

שמעון צוק: ההשתתפות שלי כנציג הארגונים היא חלק ממהלך מצומצם עדין של שיתוף ציבור בתהליכי תקינה וחקיקה.

שמעון צוק: אנו פועלים להרחבתו.

שמעון צוק: ארגוני הסביבה והחברה פועלים לפיתוח בר-קיימא בישראל באמצעות קואליציית ארגונים בה חברים 29 ארגונים ביניהם: החברה להגנת הטבע, חיים וסביבה, הקשת הדמוקרטית המזרחית, ידידי כדור הארץ, פעולה ירוקה, מגמה ירוקה, מרכז אשל, אזרחים למען סביבה בגליל ואדם טבע ודין.

שמעון צוק: הקואליציה שמה לה למטרה לפעול ולקדם פיתוח בר-קיימא כאשר הדגש המרכזי הוא על יצירת דיאלוג של שיתוף פעולה דמוקרטי בין החברה האזרחית לגופי הממשל.

שמעון צוק: אנחנו מאמינים שציבור מיודע הוא ציבור מודע.

שמעון צוק: ציבור מודע הוא ציבור ממשתתף וציבור משתתף הוא ציבור משפיע וציבור משפיע הוא ציבור אחראי הפועל יחד עם הרשויות תוך כדי אמון הדדי לטובת העניין והכלל.

שמעון צוק: קבוצת המים של קואליציית הארגונים לקיימות המרוכזת על ידי תמר קינן מ"ידידי כדור הארץ" ועבדכם, מ"אדם טבע ודין" הגדירה את מטרת העל כשמירה על כמות ואיכות מים מקיימת לכל התושבים, לטבע ולדורות הבאים.

שמעון צוק: מטרה זו תושג רק תוך כדי שיתוף פעולה מלא ומחויבות של כל הגורמים: שלטון מרכזי ומקומי, ספקי מים, משתמשים והציבור הרחב.

שמעון צוק: קבוצת המים פועלת זה למעלה משנה בכדי למסד ערוץ של שיתוף פעולה בינינו לבין נציבות המים בנושא פיתוח משק מים בר-קיימא.

שמעון צוק: לצערנו, למרות מספר ישיבות בפורומים שונים לא הצלחנו בכך.

שמעון צוק: אנו קוראים לנציבות המים לפעול למיסוד ערוץ של שיתוף פעולה ולמנות רפרנט בכיר, שירכז את הנושא בנציבות המים.

שמעון צוק: בימים אלה פתחו "אדם טבע ודין" ונשות "הדסה ישראל" במסע הסברה משותף שמטרתו לספק לתושבים מידע כללי על איכות מי הברז ועל זכותם לקבל דוח שנתי על איכות מי השתיה המסופקים מהעירייה.

שמעון צוק: מסע ההסברה שיערך מאילת ועד נהריה כולל גם שאלון קצר בנוגע לשביעות רצון התושבים מאיכות מי השתיה ומהדיווח על איכותם.

שמעון צוק: עלי לציין שלצערי, עד כה מעט מאוד עיריות הפיצו דוח שנתי כמתחייב מחוזר מנכ"ל משרד הפנים ומפקודת העיריות.

שמעון צוק: כבוד היושב ראש, בכוונתנו ליזום בקרוב, אחרי הפגרה, דיון בנושא בוועדת הפנים של הכנסת.

שמעון צוק: כחלק מידוע הציבור ונגישות למידע אנו עומדים להפיק בימים הקרובים דוח מקיף על איכות מי השתיה והשוואת התקנות הישראליות הקיימות לתקנים מערביים מתקדמים, כדי שהציבור ידע על מה אנחנו מדברים ושתהיה לנו שפה משותפת.

שמעון צוק: כאמור, חלק חשוב בשיתוף הציבור הוא נגישות למידע וזאת הסיבה שחברת הכנסת לאה נס, בשיתוף פעולה עם ארגון אזרחים למען סביבה בגליל, מקדמים את הצעת חוק המידע הסביבתי.

שמעון צוק: חקיקה זו, תכליתה להעצים את הציבור ונציגיו במאמציהם לדרוש דין וחשבון מהגורמים העלולים לזהם את הסביבה.

שמעון צוק: החקיקה נועדה להרחיב את היכולת של אזרחים לברר מידע אודות גורמים מזהמים בסביבתם ביעילות ובזמינות מרבית ולאפשר להם לקבל תמונת מצב סביבתית עדכנית בכל רגע נתון.

שמעון צוק: חקיקה זו חיונית מאוד לשיתוף הציבור בתחום איכות המים ומניעת זיהומם.

שמעון צוק: מידע מקיף וברור אינו זמין לכלל הציבור.

שמעון צוק: לנציבות המים אין עדין אתר אינטרנט ומרבית המידע אודות פעילות הנציבות, לרבות היתרי הזרמת שפכים לנחלים, שאיבה ממעיינות וכדומה איננו זמין כלל.

שמעון צוק: אנו קוראים לחברי הכנסת ולמשרדי הממשלה לפעול לאישור חוק המידע הסביבתי בהקדם ולנציבות המים לפתוח את המידע לציבור.

שמעון צוק: באפריל הקרוב תתקיים בניו-יורק ועידת האו"ם לפיתוח בר-קיימא, ועידת ה-CSD.

שמעון צוק: ועידה זו היא המשך לוועידת יוהנסבורג 2002 בה יידונו בדרכים לפיתוח בר-קיימא בנושאי מים, סניטציה והתיישבות.

שמעון צוק: בעקבות הרעה באיכות מקורות המים וראינו את המצגת של נציב המים, בעיקר בגלל זיהום בהמלחה שנוצרים משימוש חוזר בקולחין באיכות ירודה ובשל השימוש הבלתי יעיל בהם, החליטה משלחת קואליציית הארגונים לוועידת ה-CSD, ניו-יורק 2005, לקרוא לשלטון בישראל לאשר את תקני הקולחים אשר הומלצו על ידי ועדת ענבר עוד השנה ולפעול לשדרוג תקני הקולחים לאיכות מי שתיה עד שנת 2015.

שמעון צוק: במקביל, עתרה "אדם טבע ודין" לבג"צ בינואר השנה, בכדי להורות לשר לאיכות הסביבה ולשר הבריאות ליישם את התקנים שנקבעו בוועדת ענבר.

שמעון צוק: בית המשפט מתבקש גם להורות לשרי האוצר והפנים לחדול מעיקוב הפעולות, הפעלת התקנות ויישומן מנימוקים אשר אינם רלוונטיים.

שמעון צוק: קואליציית הארגונים לקיימות תקרא בוועידת ה-CSD לפעול בין היתר גם לקידום מחזור המים האפורים.

שמעון צוק: מים אפורים הם אותם שפכים ביתיים שמקורם ברחצה, כביסה ומטבח הניתנים למחזור מקומי בהדחת אסלות ובהשקיית גינות.

שמעון צוק: המים האפורים מהווים כ-60% מכלל צריכת המים הביתית.

שמעון צוק: אין צורך להמציא את הגלגל.

שמעון צוק: הטכנולוגיות והתקנות קיימות במדינות מערביות רבות.

שמעון צוק: אני קוראים למשרד הבריאות לשנס מותניים, ללוות פרוייקטים של מחזור מים אפורים כדוגמת המחקר בטכניון והשכונה הירוקה בגני תקווה ולגבש נהלים ותקנות אשר יאפשרו מחזור מים יעיל ובטוח.

שמעון צוק: מיסוד מחזור המים האפורים בישראל עשוי להביא בשנת 2020 לחיסכון של כ-150 מיליון קוב מים שפירים מדי שנה.

שמעון צוק: לסיום, אני מאחל לכולנו שנה של שיתוף פעולה פורה ואמין, שנוכל לציין את יום המים העולמי הבא עם תכנית למשק מים בר-קיימא עם תקני איכות מי שתייה משודרגים, תקני איכות קולחין משודרגים ועשרות מתקני חלוץ למחזור מים אפורים והכי חשוב, סביבה ומים טובים ובריאים לכולם.

שמעון צוק: תודה.

גאלב מג'אדלה: תודה למר שמעון צוק.

גאלב מג'אדלה: כמובן שאנחנו היינו רוצים שכל הארגונים ימשיכו לפעול לטובת כלל אזרחי המדינה ולמען בריאותם ובוודאי תמצאו אצלנו, בוועדת הפנים ואיכות הסביבה אוזן קשבת ושיתוף פעולה פורה כדי להשיג את המטרה שלמענה כולנו נמצאים כאן.

גאלב מג'אדלה: אני מתכבד להזמין את מר שלום גולדברגר פעם נוספת והפעם, נקצץ לך כמה דקות.

שלום גולדברגר: שוב תודה לחבר הכנסת הנכבד, יושב ראש הוועדה ולכל חברי הוועדה ונציב המים, חברים וידידים וכל מי שמשתתף אתנו ביום המשמח הזה.

שלום גולדברגר: אני יודע שהשעה מאוחרת כבר וכולם שמעו הרצאות "כבדות", מקצועיות יותר ומקצועיות פחות ואני אנסה לעשות לקראת הסיום משהו יותר קליל: כפתיחה לעשור ואולי לפתיחה של מאה חדשה, המאה ה-21, שאנחנו נמצאים בתחילתה, בסך הכל עברו 5 שנים עברו.

שלום גולדברגר: אני קראתי למצגת שלי, לדבר הקליל הזה: "מי השתייה – עבר, הווה ועתיד".

שלום גולדברגר: בתחילה היה גן עדן.

שלום גולדברגר: היו שם נהרות שוצפים, פרת וחידקל.

שלום גולדברגר: הנהרות השוצפים האלה בגן העדן סיפקו את המים הבריאים והטהורים והנקיים לאנשים שגרו בגן עדן.

שלום גולדברגר: זה היה מצב.

שלום גולדברגר: אחר כך, באה הציביליזציה, כשיצאנו מגן עדן, והביאה אתה את הזיהום וסכנות מסכנות שונות.

שלום גולדברגר: מצד אחד, המים הם חיים וכבר נאמר פה שבלי מים אין חיים ואי אפשר בלי מים, אבל מצד שני, המים עלולים להפיץ מחלות.

שלום גולדברגר: עצם התכונה של המים כווקטור להעברת מזהמים ולהעברת מיקרואורגניזמים, העברת חיידקים ווירוסים בתפוצה רחבה מאוד, לאוכלוסיות ענקיות בזרימות מהירות מאוד, המים מהווים איום.

שלום גולדברגר: אותו איום, ברגע שהתחילה הציביליזציה, גם הוא החל עם הסיכוי, היכולת להרוויח מהדברים האלה.

שלום גולדברגר: אנחנו מתחילים עם הרומאים, מרקוס ויטרוביוס היה ארכיטקט רומאי, שחי במאה הראשונה לפני הספירה.

שלום גולדברגר: כבר אז, היתה ציביליזציה.

שלום גולדברגר: היא לא התחילה במהפכה התעשייתית או במאה ה-20 או היום.

שלום גולדברגר: הוא כתב ספר הדרכה ללגיונות הרומאים שמגיעים למקום חדש, איך בודקים את המים, איך מחפשים את המים ואיך מוצאים מקורות מים שיהיו מקורות בריאים לכל חיילי האימפריה הרומאים או אותו לגיון שהגיע לשם.

שלום גולדברגר: זה נכתב כבר במאה הראשונה לפני הספירה.

שלום גולדברגר: היו לו כל מיני רעיונות, שהיום לא היינו משתמשים בהם, אבל למשל: הוא היה מסתכל על האנשים והיה רואה אם האנשים ששותים מים מהמקור הזה חיוורים, סימן שאסור לשתות את המים.

שלום גולדברגר: אם היו אנשים בריאים וחזקים, זה מראה שהמים האלה טובים והם טובים גם לחיילי הלגיון.

שלום גולדברגר: נעבור 1000 שנה קדימה ואנחנו מגיעים לרמב"ם, שבהלכות ודעות מימי הביניים כתב שעיר שראוי לגור בה חייבת שיהיו בה מים מצויים כגון נהר או מעיין.

שלום גולדברגר: המים המצויים נהר או מעיין ממשיכים להיות מרכיב חשוב בחיפוש ובבדיקה ובכל ההערכות מה מותר ומה אסור.

שלום גולדברגר: צריך לזכור, שבתקופה הזאת מימי הביניים, כשמתחילים לספור את הדברים האלה, המים היו מפיצי מחלות, אני לא יודע אם מספר 1, היום כל אחד רוצה להיות מספר 1.

שלום גולדברגר: אחד מהאיומים הגדולים ביותר היו מים-מחלות-מגפות, התפרצויות שנבעו ממים והתחילו לבדוק מה עושים.

שלום גולדברגר: איך מתגברים על הבעיה הזאת.

שלום גולדברגר: המהפכה התעשייתית, אמצע המאה ה-19 תחילת המאה ה-20 הגיעה למסקנה שצריך לטפל במים.

שלום גולדברגר: אי אפשר לשתות את המים כמו בגן העדן שהיה.

שלום גולדברגר: כל אחד שתה את מי הנהרות כפי שהם, כי הם היו טהורים וזכים.

שלום גולדברגר: הפתרונות של המאה ה-20 ואני קורא לזה הווה – תחילת המאה ה-20 וסוף המאה ה-20, זה ההווה שעליו אנחנו חיים עד היום.

שלום גולדברגר: הפתרונות היו חיטוי.

שלום גולדברגר: החיטוי בכלור, שנכנס לשימוש נרחב בתחילת המאה ה-20 הוא אחד ההישגים הגדולים של האנושות ב-1000 השנים האחרונות והציל עשרות מיליונים או מאות מיליונים, אני לא יודע בדיוק את המספר המדיוק, כמה אנשים חייבים וחבו את חייהם, כי חלק גדול מהם כבר מתו מסיבות של גיל והזדקנות טבעית, אבל מיליארדים אולי חייבים את חייהם לנושא הזה של חיטוי בכלור.

שלום גולדברגר: במקביל לחיטוי בכלור יש את כל הנושא של טיפולים אקטיביים: סינון המים, הפתתה וטיפולים פיסיים וכימיקלים במים הם אלה שנתנו את התשובה של הציביליזציה לציביליזציה.

שלום גולדברגר: מצד אחד, הציביליזציה מזהמת ומצד שני, מטהרת ושומרת על המים.

שלום גולדברגר: הפן השני של הפתרונות של המאה ה-20 היו הגנה על הסביבה.

שלום גולדברגר: מניעת זיהום הסביבה, מפעלים לא יפלטו לסביבה את מה שהם פולטים, מקורות מים צריכים להיות מוגנים אז באפ-סטייט ניו-יורק מגדרים כל מאגר או כל אגם שמשמש למי שתייה.

שלום גולדברגר: אנחנו לא יכולים לעשות את זה אז אנחנו שומרים איזה שהוא רדיוס מגן, אני לא רוצה להגיד "מסכן", אבל מינימאלי מסביב לקידוחי מי שתייה.

שלום גולדברגר: מגינים ושומרים ומרחיקים מזהמים ממקורות מי השתייה וזה הפן השני.

שלום גולדברגר: אז פן אחד הוא הטיפול במים והפן השני הוא הגנה, מניעת הזיהום והרחקת המזהמים מהמים.

שלום גולדברגר: אנחנו מגיעים למאה ה-21 שבה לא מספיק מה שעשינו במאה ה-20.

שלום גולדברגר: המחסור במים, כפי שנציב המים תאר אותו ועומסי הזיהום, כפי ששמעון צוק תאר אותם, מביאים אותנו לצורך במה שקראתי לו: ייצור תעשייתי של מי שתייה או הפיכת מים שאינם מי שתייה למי שתייה, באמצעות טכנולוגיות.

שלום גולדברגר: מפעלים.

שלום גולדברגר: מתקן התפלה, כפי שראינו את התמונה באשקלון, זה מפעל גדול, כבד, עם אנרגיה, עם מחשבים, עם מכונות, אם משאבות והמתקן הזה, לוקח מים שאינם ראויים לשתייה ובסופו של דבר, הופך אותם למים ראויים לשתייה.

שלום גולדברגר: הרעיונות הנוספים מעבר להתפלה ומה שקראתי ייצור תעשייתי, ואני מונה 4 דברים: כבר באו אלי אנשים שרוצים למצות מים מהאוויר.

שלום גולדברגר: כל אחד יודע שמהמזגנים מטפטפים מים ואלה מים טהורים.

שלום גולדברגר: למה לא נעשה את זה באופן מתוחכם?

שלום גולדברגר: יש לחות באוויר, נמצה את הלחות מהאוויר ונשתמש במים האלה לשתייה.

שלום גולדברגר: אלה מים כמו מי גשמים, זכים וצלולים.

שלום גולדברגר: ישנם קרחונים.

שלום גולדברגר: הייתי בנורבגיה ואמרו לי שהקרחון הזה היה כשלג לפני 10,000 שנים.

שלום גולדברגר: לא לפני גן עדן אולי אבל לפני שהיתה ציביליזציה, לפני שהיו דברים מזהמים – מיצוי מים מקרחונים.

שלום גולדברגר: הדבר האחרון, לקחת מימן וחמצן באופן תעשייתי ולחבר אותם אחד עם השני וליצור מהם מים.

שלום גולדברגר: זה דבר שחושבים עליו, יחשבו עליו.

שלום גולדברגר: אנחנו חושבים שפה העתיד.

שלום גולדברגר: כשאנחנו מדברים על מים תעשייתיים אנחנו מתקרבים למים לפי הזמנה.

שלום גולדברגר: אני נכנס לבית חרושת, הולך לחנות ואומר: אני רוצה מים כאלה וכאלה.

שלום גולדברגר: כבר אנחנו מדברים על הכנסת סידן ומגנזיום, אם היה צריך.

שלום גולדברגר: אנחנו יודעים שאנחנו מכניסים למים פלואוריד באופן מלאכותי, כמשפר הבריאות של התושבים.

שלום גולדברגר: יש הרבה מקורות בעולם שחסר היודיד, ואנחנו מדברים על הכנסת יודיד ועשיתי פה הרבה נקודות.

שלום גולדברגר: כמספר הנקודות כך מספר האופציות לעתיד שאנחנו צריכים לחשוב עליהן.

שלום גולדברגר: לסיכום – בלי מים אין חיים, זה כולנו יודעים.

שלום גולדברגר: המים חשופים לזיהום סביבתי גובר והמחסור במים גובר.

שלום גולדברגר: זאת אומרת, יש לנו פחות מים פר אדם וגם המים שיש לנו פר אדם הם פחות ופחות.

שלום גולדברגר: הפתרונות של המאה ה-21 זה טיפול מתקדם ו/או ייצור מים.

שלום גולדברגר: מדובר על 40 מומחים ומאחורי כל מומחה כזה יש עוד איזה 10 מומחים וכל משק המים וכל העוסקים במלאכה לבריאות תושבי מדינת ישראל ולעתיד בר-קיימא שלנו.

שלום גולדברגר: תודה רבה לכולם.

גאלב מג'אדלה: תודה רבה למר שלום גולדברגר.

גאלב מג'אדלה: שמענו אותו בסיבוב השני, בכובעו האחר כמהנדס ראשי לבריאות הסביבה במשרד הבריאות, כך שלא הפלנו אותו לטובה כשהוא דיבר פעמיים.

גאלב מג'אדלה: שלא תהיינה אי הבנות.

גאלב מג'אדלה: עכשיו נעבור לפרק האחרון והוא: חברים וחברות שביקשו ליטול חלק בכנס.

גאלב מג'אדלה: אלך לפי סדר הבקשות: גברת ליאורה אהרון, בבקשה.

ליאורה אהרון: שלום, צוהריים טובים לכולם, לכל חברי הוועדה ולכל המשתתפים ביום החשוב הזה.

ליאורה אהרון: הייתי כאן לפני למעלה משנה, כאשר הוכרזה הקמת הוועדה.

ליאורה אהרון: אני מודה על כל העשייה ואני רוצה לתאר איזו שהיא תמונת מצב קצת עגומה מהשטח.

ליאורה אהרון: אנחנו ארגון אזרחים, ארגון של מתנדבים יהודים וערבים, שפועלים בגליל כבר 15 שנה, כמעט תמיד סביב נושאים של מים אבל כל מיני מפגעים אחרים גם מעסיקים אותנו.

ליאורה אהרון: בשנים האחרונות החלטנו להתמקד במפגעים שפוגעים במשק המים בגליל.

ליאורה אהרון: כמו שאתם יודעים, הגליל הוא ספק מים עיקרי וראשי במדינת ישראל.

ליאורה אהרון: תמונת המצב שם מאוד עגומה.

ליאורה אהרון: זאת אומרת, ראינו כאן דברים מאוד יפים, שקופיות מאוד יפות וגם חזון ורצון לשפר ולתקן, אבל המציאות ממש קשה.

ליאורה אהרון: ביוב זורם בנחלי הגליל, בהרבה מהם.

ליאורה אהרון: לא מעט מקורות מים שהיו טובים לשתייה ושימשו אותנו נסגרו לאחרונה.

ליאורה אהרון: לא רק בגליל אלא גם במקומות אחרים בארץ והמצב מאוד מדאיג.

ליאורה אהרון: המציאות עצמה קשה ולכן, נדרשת הזדרזות של כל הכוחות הפועלים, גם אלה שאמורים לטפל במפגעים, למנוע את המפגעים, לאכוף את החוק וגם הגורמים שאמורים להבטיח שביוב לא יזרום בנחלים וגם שמכוני הטיהור יעבדו כמו שצריך.

ליאורה אהרון: שיתוקן אותו תקן ענבר, אבל גם צריך לכוון אפילו למעלה מזה.

ליאורה אהרון: אותו דוח שהצגנו בדיוק בשבוע שעבר כאן, בכנסת, בוועדת המשנה של ועדת הפנים נמצא כאן.

ליאורה אהרון: נמצאים פה כמה עותקים וגם באתר האינטרנט שלנו הוא נמצא ואפשר להוריד אותו.

ליאורה אהרון: גברת יפה שפירא, מנהלת הוועדה, אני אפקיד בידייך מספר עותקים ואפשר יהיה לגשת אליך ולקחת ממך.

ליאורה אהרון: תודה רבה.

גאלב מג'אדלה: תודה לגברת ליאורה אהרון.

גאלב מג'אדלה: אחריה, מר סלמן אבו חמד, מהכפרים הבלתי מוכרים בנגב.

סלמן אבו חמד: אני מישוב לא מוכר בנגב ואני עובד בכנסת כרכז קידום מדיניות של המגזר הבדואי.

סלמן אבו חמד: רציתי להודות ליושב ראש הוועדה, חבר הכנסת ראלב מג'אדלה על ההתכנסות הזו ומתן ההזדמנות להעלות את הדברים הכל כך עגומים בקרב אוכלוסייה כל כך גדולה במדינת ישראל.

סלמן אבו חמד: אני אפנה את דבריי בעיקר לנציב המים, מר שמעון טל ונכבדים אחרים כאן.

סלמן אבו חמד: אני רוצה להתחיל במסע לאספקת מים של בעלי משפחות בישובים הלא מוכרים, בכדי לספק מים למשפחה שלו.

סלמן אבו חמד: כידוע, ברוב הישובים הלא מוכרים בנגב, שמונים 81,000 תושבים, אזרחי מדינת ישראל.

סלמן אבו חמד: רוב הישובים לא מחוברים למים שזורמים בצינורות.

סלמן אבו חמד: כל אדם וכל בעל משפחה שרוצה לספק מים למשפחתו צריך לקום, לקחת את הטרקטור שלו והוא גורר מיכל.

סלמן אבו חמד: יש אנשים שאין להם טרקטורים והם שוכרים כזה מיכל.

סלמן אבו חמד: הוא צריך לגרור את המיכל שלו, שברוב המקרים לא ראוי לשתייה מפני שהוא בנוי מברזל ולאחר זמן יש בו חלודה והחלודה הזאת מסוכנת לבריאות.

סלמן אבו חמד: הוא יוצא בשעה מסוימת לנקודת המים הקרובה.

סלמן אבו חמד: בדרך כלל הנקודות האלה הן נקודות של 32 אינץ' ולוקח למלא 3.5 קוב מים כשעה וחצי לערך ואם יש לפניו אנשים בתור שממלאים, הסיפור הזה יכול לקחת עוד יותר שעות.

סלמן אבו חמד: אני אתייחס גם למשפחות שאין להם מיכל.

סלמן אבו חמד: קוב מים היום, עד כמה שאני יודע עולה עד 5 שקלים ברוב ערי המדינה אבל אצלנו, מגיע מחירו ל-42.80 שקל, ועשיתי את זה כולל הובלה של הטרקטור לכל משפחה.

סלמן אבו חמד: העניין הזה חוזר על עצמו כל 5 ימים.

סלמן אבו חמד: ישנה נכונות מבחינת התושבים להגיש בקשות לחיבורי מים.

סלמן אבו חמד: מינהלת לקידום הבדואים, יש בה וועדה שנקראת "ועדת חיבורי מים ובקשות מים" שיש לה מקום מיוחד בתוך המינהלת.

סלמן אבו חמד: בדרך כלל, אנשים באים ומגישים את הבקשות הללו ולוקחים חודשים עד שמקבלים תשובה.

סלמן אבו חמד: ברוב המקרים התשובה היא שלילית ויש מקרים מיוחדים שמפנים את התושבים, אזרחי מדינת ישראל, להביא אישורים מיחידת הגששים של הצבא, של הבדואים.

סלמן אבו חמד: מדוע אם יש לך בן בצבא – אתה זכאי למים ואם אין לך בן בצבא – אתה לא זכאי למים.

סלמן אבו חמד: יש אנשים שהילדים שלהם בגילאים קטנים, שעוד לא היו בצבא ואותו אדם צריך לחכות שיגדלו וילכו לצבא ולאחר מכן, יחברו אותו למים.

סלמן אבו חמד: אם מחברים אותו, פותחים לו נקודה של צול, 32 אינץ', נקודה קטנה, שממנה אנשים מושכים צינורות לבית והצינורות הללו מונחים על פני האדמה ובקיץ הם לוהטים.

סלמן אבו חמד: היינו בוועדת הפנים לפני כמה ימים, והיינו עדים לצינור כזה שהיה באמצע השביל והוא התפוצץ, אולי בגלל השמש וחסם לנו את השביל והיתה לנו בעיה לעבור שם.

סלמן אבו חמד: אני לא באתי לקלקל לכם, אני יודע שזה יום שמח.

סלמן אבו חמד: הייתי קורא לנציב המים לבדוק ולהקים ועדה שתבדוק את הנושא הזה לגבי הישובים הבדואים בנגב.

סלמן אבו חמד: מדוע המים מהווים כקלף לחץ על הבדואים בנגב, להתכופף בעניין של הקמת ישובים ושיקולים פוליטיים אחרים.

סלמן אבו חמד: אני שוב מברך אתכם.

סלמן אבו חמד: סיפרתי את האמת.

סלמן אבו חמד: זה מצב מאוד קשה ואני מקווה, שבשנה הבאה נחגוג כאן את יום המים העולמי והמצב ישתנה לכיוון שינוי מה שקיים בישובים הלא מוכרים.

סלמן אבו חמד: אני מודה לכם.

גאלב מג'אדלה: תודה רבה לסלמן אבו חמד.

גאלב מג'אדלה: היות ולא היתה כאן התייחסות ליום המים אלא הועלתה כאן בעיה של נושא כאוב, הייתי מציע לנציב המים לעלות לכאן ולענות.

שמעון טל: בקצרה – אי אפשר להפיל את הבעייתיות של הפזורה הבדואית או הישובים הלא מוכרים על נושא המים.

שמעון טל: בישובים מאורגנים ומוסדרים, גם של הבדואים, אפשר לקבל מים כפי שנעשה בכל מקום אחר ולצרוך מים כפי שנעשה בכל מקום אחר, בצורה מסודרת.

שמעון טל: ראיתי גם את המסמך שחילקתם.

שמעון טל: השוויתם את הצריכה של המים בישובים בדואים מאורגנים לעומת ישובים מהמגזר היהודי.

שמעון טל: הראתם פער עצום בצריכת המים.

שמעון טל: הנושא לא נובע מחוסר במים אלא מתרבות, מבעיות אחרות של צריכת מים, אבל בישובים בדואים מאורגנים אין בעיה של אספקת מים.

שמעון טל: בישובים הלא מוכרים, שאתה מדבר עליהם, אני חושב שנעשו בנושא של המים הרבה מאוד פעולות.

שמעון טל: המים הם לא הבעיה המרכזית בנושא הזה.

שמעון טל: הבעיות שקשורות בפזורה הבדואית קשורות בעיקר בנושא המקרקעין וריכוז הבדואים לישובים יותר מאורגנים ומאושרים.

שמעון טל: לכן, המים לא צריכים להיות הבעיה בעניין הזה.

שמעון טל: מי שמנהל את כל הנושא של הטיפול בפזורה זה לא נציב המים.

שמעון טל: מטפל בזה מינהל מקרקעי ישראל, מינהלת הבדואים, כי זו הבעיה המרכזית.

שמעון טל: ברגע שיוחלט על כל ישוב בפזורה כיישוב מסודר, מדינת ישראל ונציבות המים תביא את המים בכמויות הנדרשות לכל מקום כזה.

שמעון טל: בינתיים, יש בעיה ולכן נעשו מספר פעולות ואתה יודע בעצמך, שכדי לפתור את הבעיה הזאת התחילו לספק למספר ישובים או מרכזים בפזורה הבדואית, חברת "מקורות" הניחה קווי מים מיוחדים לפזורה הזאת.

שמעון טל: המועצה האזורית אבו באסמה נכנסה לתפקיד של ספק המים לתושבים הבדואים, כאשר בכל יישוב כזה מוקם מרכז מים ומשם, נמשכים צינורות או נלקחים מים לבתים עצמם.

שמעון טל: אם היה מדובר בישובים מסודרים, אני מניח שגם ישוב המים היה מסודר הרבה יותר טוב ולא כדאי להפיל את זה על נושא המים.

גאלב מג'אדלה: תודה רבה למר שמעון טל.

גאלב מג'אדלה: אני בהחלט חושב שמר טל צודק.

גאלב מג'אדלה: שורש הבעיה הוא לא בנציבות המים, לא ב"מקורות".

גאלב מג'אדלה: שורש הבעיה הוא ברשויות המדינה שלא מסדירות את נושא הבדואים בנגב, בישובים הפזורים והלא מוכרים.

גאלב מג'אדלה: זה נושא כאוב ולא מוסיף כבוד לאף רשות במדינה, שעדין עשרות אלפי אזרחי המדינה פזורים בנגב, במדבר, בישובים לא מוכרים, ללא הסדר שיביא לפתרון לא רק את בעיית המים אלא גם את בעיית החינוך, הבריאות, התשתיות, החיים בכבוד.

גאלב מג'אדלה: על כן, אני חושב שמר שמעון טל צודק.

גאלב מג'אדלה: הבעיה במקורה לא בנציבות המים ולא ב"מקורות" ולא באספקת המים אלא בהחלטת רשויות המדינה והממשלה בהסדרת נושא הבדואים בפזורה.

גאלב מג'אדלה: נושא כאוב לכולנו בשנת 2005.

גאלב מג'אדלה: פרופסור הלל שובל, ראש החוג למדעי הסביבה במכללה האקדמית "הדסה" ירושלים, בבקשה.

הלל שובל: תודה רבה, אדוני היושב ראש.

הלל שובל: כבוד גדול להשתתף כאן היום עם מכובדיי, עם תלמידיי וכל עמיתיי ממקצוע המים.

הלל שובל: אני הבאתי את הבקבוק לא כדי לשתות אותו אלא להפך, כדי להדגים שכאן יש בושת פנים מסויימת לנושא איכות המים.

הלל שובל: בוועדת הפנים של הכנסת לא שותים מי שתייה של ירושלים, שהם מים מעולים לפי התקן ומתאימים לתקן הבין-לאומי החמור ביותר ושותים במקרה מים מישראל, אבל זה יכול להיות מים מאיטליה ומצרפת.

הלל שובל: תושבי ישראל מוציאים מדי שנה מעבר לביליון שקל על מים בבקבוקים, שאיכותם אינם יותר טובה מרוב מי השתייה בברזים בערים בארץ.

הלל שובל: הסיבה לכך היא שהציבור איבד את האמון במערכות הציבוריות שחייבות לפקח על איכות המים.

הלל שובל: עם כל התקנות הטובות והן מעולות, אני מאוד מברך על כך, בסופו של דבר המימוש והביצוע, זה מה שיקבע.

הלל שובל: להחזיר לציבור את האמון שהמערכת מממשת בקפדנות את נושא איכות המים ושאפשר לשתות מי ברז.

הלל שובל: לא בבקבוקים ולא דרך פילטרים מפוקפקים או לפחות חלק מהם מפוקפקים.

הלל שובל: חלק מהם מספקים מים יותר מסוכנים ממי הברז.

הלל שובל: זה תפקידנו, שמעון טל, שלום גולדברגר, של כולנו, להחזיר לציבור את האמון, שלא יוציאו ביליון שקל לשנה ואולי יותר על סרק, על מודה.

הלל שובל: מילא, אם רוצים לשתות שמפניה או יין – אני לא מתנגד לזה, אבל מי שתייה מהברז הוא לא רק עניין של בריאות.

הלל שובל: חברי הכנסת, אני רוצה לסיים בזה שהוא גם בעל חשיבות חברתית.

הלל שובל: מי שיש לו כסף קונה בבקבוקים ומי שאין לו, חושב שהוא מקופח.

הלל שובל: להפך.

הלל שובל: לדעתי, תפקיד הכנסת הוא לדאוג לזה שמערכות הבריאות ומערכות של נציבות המים יהיה להם גם את המעבדות וגם את האנשים להבטיח לכל שכבות העם מים באיכות טובה ובריאה בצורה שוויונית.

הלל שובל: חוסר אמון במי שתייה מקפח את מעוטי היכולת.

הלל שובל: אני רוצה לסיים ולברך על השתתפותם של כ-40 תלמידים מהמגמה לבריאות הסביבה במכללת "הדסה", שזה החוג החדש ביותר ליצור כוח אדם לעסוק בבריאות הסביבה.

הלל שובל: קומו.

הלל שובל: זה מראה שיש צורך בדור חדש.

הלל שובל: תודה רבה.

גאלב מג'אדלה: תודה רבה לפרופסור הלל שובל.

גאלב מג'אדלה: אם כך הם פני הדברים, מדוע משרד הבריאות בראש וראשונה ובוודאי נציבות המים, לא מניפים דגל קמפיין רציני, כדי לחסוך לציבור הרחב את ההוצאה הגדולה הזאת שדיבר עליה פרופסור הלל שובל?

גאלב מג'אדלה: אני מוכן להשתכנע שמה שאמר פרופסור שובל אכן אמת ושהמים שאנחנו שותים מהברז איכותם אפילו יותר טובה מאשר "מי עדן".

גאלב מג'אדלה: אני מוכן להוביל בבית את הדוגמה האישית הזאת ולנסות לשכנע את אשתי, ש"תמי 4" זה מכשיר שאנחנו יכולים לוותר עליו ועל שרותיו.

גאלב מג'אדלה: אבל אני מתפלא למה אנחנו צריכים לחכות ליום המים כדי שנדע את העובדה הזאת?

גאלב מג'אדלה: למה אנחנו צריכים לחכות ליום המים כדי שניקח את היוזמה הזאת?

גאלב מג'אדלה: אני יכול להתברך ולהתגאות שביום המים הזה, שאנחנו נותנים לו את החסות, העובדה הזאת עולה ומונפת מעלה מעלה, אבל אם באמת אלה פני הדברים, אז הדעה הקדומה, הסטיגמה, האינפורמציה המטעה, הקמפיין ההפוך ניצח.

גאלב מג'אדלה: על כן, אני מוכן שנוביל את העניין ביחד, כדי שנחזק את האמון שלנו ברשויות שלנו, שעוסקות במים, אבל גם כדי לחסוך לאזרחי ישראל את ההוצאה הגדולה הזאת שדיברת עליה.

גאלב מג'אדלה: תודה רבה.

גאלב מג'אדלה: מר אלכסנדר קושניר, מהנדס ראשי במינהל משק המים ברשויות המקומיות, בבקשה.

אלכסנדר קושניר: אחר צוהריים טובים.

אלכסנדר קושניר: אני מודה ליושב ראש ולפרופסורים המכובדים, אינג'ינרים, דוקטורים ובני תמותה רגילים: אני מניח שברוח האווירה הנוכחית של היום החגיגי הזה, מגיע למשתתפים לשמוע כמה מלים על התנהגות טובה מאוד של מערכות מים עירוניות, בעקבות פעילות אינטנסיבית של בעלי מקצוע.

אלכסנדר קושניר: בהחלט צריך להמשיך ולשפר ולשדרג, אבל יש מספר עובדות שאני חייב לדווח לכם, בתוקף תפקידי: בעשור האחרון, בעקבות בדיקות של משרד הבריאות ואלה בדיקות אובייקטיביות לכל דבר, ירדה רמת הזיהום במערכות מים מוניציפאליות מ-6.5% של בדיקות שמצביעות על זיהום ל-0.6%.

אלכסנדר קושניר: זאת הודות לנציגי משרד הבריאות אבל קודם כל, הודות לאותם עובדים מסורים של מחלקות מים שמחליפים ומתקנים בתנאים ממש לא פשוטים של המשבר בשלטון המקומי.

אלכסנדר קושניר: הם עובדים קשה ואנחנו משתדלים לסייע ואנחנו רואים תוצאות.

אלכסנדר קושניר: כמובן, 0.6% עדין מחייב אותנו לרדת, אבל אני חייב לציין ושלום יכול לאשר את זה, שברמה הזאת זה בין הטובים בעולם המערבי המפותח.

אלכסנדר קושניר: עוד נתון אחד: מערכות מים עירוניות באופן עקבי משפרות גם את הנתונים הבסיסיים שמצביעים על איכות מערכות.

אלכסנדר קושניר: פחת מים במגזר העירוני בארץ כבר שנה רביעית או חמישית נמצא מתחת ל-10%, שזה בין המדינות הטובות בעולם המפותח.

אלכסנדר קושניר: יש מספר מדינות כמו סינגפור ודנמרק שיותר טובות מאתנו, אבל ברוב המקרים אנחנו בעשירייה הפותחת.

אלכסנדר קושניר: יש גם הישגים לא מבוטלים בירידה בצריכה הסגולית, בעקבות הקמפיין של חיסכון.

אלכסנדר קושניר: יש גיוס של המגזר העירוני והצריכה הסגולית בארץ משנת 98 ועד 03 ירדה ב-16%.

אלכסנדר קושניר: נחשף מתקן התפלה וזה מיליארד שקל.

אלכסנדר קושניר: יש לי עוד מספר נתונים אבל אני חושב, שאלה מספיק נתונים שמצביעים שאנחנו נמצאים בכיוון הנכון.

אלכסנדר קושניר: נשמח מאוד לקבל תקנות חדשות, לעבוד בהתאם לכך ונשפר עוד יותר את מי השתייה בברז כדי לחזק את הכוונות הטובות של יושב ראש הוועדה וכל הנוכחים באולם.

אלכסנדר קושניר: תודה.