ועדת הפנים ואיכות הסביבה, כנסת 16, פרוטוקול מספר 417, 2005-04-20 09:00

גאלב מג'אדלה: שלום לכולם.

גאלב מג'אדלה: אני מתכבד לפתוח את הישיבה.

גאלב מג'אדלה: הנושא שלנו היום, כפי שאתם יודעים הוא סכנה לפגיעה בערכי טבע בשל העברת יישובי גוש קטיף לחולות ניצנים.

גאלב מג'אדלה: כידוע לכם, היינו בשבוע שעבר בשמורה בבית ספר שדה "שקמים", שם אירחו אותנו וקיבלנו הסברים והגענו כמעט לחוף וראינו את השמורה ואת הדברים במו עינינו.

גאלב מג'אדלה: לשמחתי, היו הרבה נציגים, כמעט מכל הארגונים ואני שמח, שהיום אנחנו מקיימים את הדיון.

גאלב מג'אדלה: אני רוצה לאפשר לכל המשתתפים לקחת חלק בדיון כי זה נושא ציבורי שצריך לשאת בו חלק ולהיות שותף ולעניין את כל הגורמים הציבוריים למיניהם.

גאלב מג'אדלה: בתחילה, אתן את רשות הדיבור למר שמאי אסיף, בבקשה.

שמאי אסיף: אני ביקשתי להתחיל כיוון שאצטרך לעזוב ואני מתנצל.

שמאי אסיף: יש לי ועדה שמתכנסת הבוקר ויש לי קושי להישאר במהלך הדיון כולו.

שמאי אסיף: אני אגיד את הדברים שלי בקיצור: ראשית, מינהל התכנון מתנגד לכל פגיעה בחולות ניצנים, בערכי טבע באזור.

שמאי אסיף: אני צריך לומר שכל השטח שנמצא בין אשקלון לאשדוד ובין הים לבין כביש 4 מוגדר בתמ"א 35 כמרקם חופי שהוא המרקם מוטה השימור יותר מכל המרקמים האחרים בארץ ואני מדגיש, עד כביש 4.

שמאי אסיף: לכן, המדיניות היא שבאזור הזה לא ניתן להקים ישובים חדשים וזה מעבר להגנה הקיימת היום על ידי תכניות מתאר ארציות נוספות כמו תמ"א 8, שקובעת את הגבולות של השמורה.

שמאי אסיף: כמו תמר 4/14 שקובעת את הגבולות האלה ותכניות נוספות של יער וייעור, תמ"א 22, תכנית נוספת שקובעת לגבי אזורים שלמים שם שיש להם רמה גבוהה של שימור.

שמאי אסיף: זה לגבי האזור וזאת המדיניות שלנו והיא גם המדיניות של המועצה הארצית שביטאה את עמדתה בראיה של האזור כזה כמרקם חופי ושמורה וכולי.

שמאי אסיף: גם שר הפנים הביע את עמדתו בעניין הזה בפומבי, שזו העמדה.

גאלב מג'אדלה: ברשותך, אני יכול להבין מדבריך שהאזור הזה מוכרז כשמורת טבע?

שמאי אסיף: הוא לא מוכרז אבל הוא קבוע בתמ"א 8, שזאת התכנית הארצית המאושרת כשמורת טבע ולכן, האזור הזה מוגן מבחינה זאת.

שמאי אסיף: אותה שמורה, שמורת החולות, מוגת.

שמאי אסיף: אבל יש עוד תכניות באזורים אחרים והמרקם החופי, כפי שאמרתי, מגן על זה - -

גאלב מג'אדלה: מר שמאי, סליחה שאני מפריע לך אבל אם האזור הזה מוכרז כשמורת טבע, יש לזה מעמד מסוים שלא יכולים לעשות שם דברים מבלי שיהיה הליך משפטי וחוקי מסוים.

שמאי אסיף: מבחינה טכנית, צריך לעשות הליך תכנוני מלא כדי לשנות את התכנית הזאת, שקשור בדיונים במועצה הארצית ובממשלה לצורך העניין הזה.

שמאי אסיף: זה הליך מורכב מאוד בשביל לשנות.

שמאי אסיף: למיטב ידיעתי, אני צריך לומר שאני לא יודע על רצונות ואלינו לא הגיעו דרישות לעלות ממש על השמורה.

שמאי אסיף: יש בעיה של סביבת השמורה וכולי, וגם זה, כפי שאני אומר, יש לגבי האזור הזה הגנה גבוהה יחסית.

שמאי אסיף: זה בהקשר של האזור שעליו מדובר.

שמאי אסיף: בהקשר של אפשרויות או פתרונות למתפנים מגוש קטיף ובכלל, במסגרת ההתנתקות עכשיו, צריך לומר שיש בידינו שורה ארוכה מאוד של פתרונות מגוונים, גם בסקטור העירוני וגם בסקטור הכפרי ובעיקר בו, גם במקבצים שמאפשרים את הפינוי ואת כל הגוש להביא באופן מקובץ למקום מסוים.

שמאי אסיף: גם במסגרת עבודה מאוד מפורטת שנעשתה על ידי מינהלת סלע, מינהלת ההתנתקות.

שמאי אסיף: משרד ראש הממשלה עוסק בעניין באופן מאוד מפורט ואני חושב, שהדיון והעיסוק בעניין הזה נכון שירוכז בצורה מסודרת על משרד אחד.

שמאי אסיף: במקרה הזה, משרד ראש הממשלה לקח על עצמו את העניין ואני חושב ששם צריך לרכז את העבודה הזאת.

שמאי אסיף: אם הוא נמצא כאן אני מניח שהוא יוכל להתייחס לעניין.

שמאי אסיף: לא נכון שאני או גורמים אחרים בממשלה לפחות יתייחסו לעצם האופציות השונות שהן, כפי שברור לכולנו, כרוכות במשאים ומתנים ודיונים מאוד רגישים עם המתפנים ולכן, אני חושב שזה לא המקום כרגע.

שמאי אסיף: קשה לי להתייחס כרגע לנושא הזה.

שמאי אסיף: עד כאן.

גאלב מג'אדלה: ברשותך, אמרת שיש פתרונות ויש אופציות כפריות, עירוניות וגם מקבציות.

גאלב מג'אדלה: אולי נשמע על הפתרונות.

שמאי אסיף: אני חושב שהנושא הזה מרוכז ונעשה על ידי משרד ראש הממשלה ואני חושב שהוא ישמח לענות.

שמאי אסיף: אני יודע שנציגי המשרד הוזמנו ואני מאמין שהם ישמחו לפרט.

גאלב מג'אדלה: יש כאן נציג של משרד ראש הממשלה?

גאלב מג'אדלה: לא.

יואב שגיא: יש נציג של מינהלת סלע?

יואב שגיא: לא.

עינת גנון: אני מוכנה להציג את מה שיש למשרד השיכון באזור, אבל לא מעבר לזה.

עינת גנון: אני מייצגת את משרד השיכון.

גאלב מג'אדלה: גם אם נציגי משרד ראש הממשלה לא פה, הרי התכנון הארצי יודע מזה או מתואם לפחות, לא?

שמאי אסיף: חוז דרום עוסק במספר פתרונות.

שמאי אסיף: למועצה הארצית לא הוגשו עד היום בהקשר הזה בקשות פורמליות ולכן, אני חושב שמי שמטפל בזה, נכון שהוא זה שיעמוד בפני הוועדה הנכבדה הזאת.

גאלב מג'אדלה: אם כך, גברת צילה ליטבק נמצאת כאן?

צילה ליטבק: כן.

שמאי אסיף: היא אומרת אותו דבר.

שמאי אסיף: אני ביקשתי שהיא תצטרף לכאן משום שאני הולך כדי שהיא תשמע את הדברים ותוכל לעדכן אותי מה היו הסיכומים.

גאלב מג'אדלה: נשמע את נציגת משרד השיכון.

עינת גנון: חשוב להדגיש שלמשרד השיכון וכמובן גם לשר השיכון, כמו שהוא התבטא בפומבי, אין שום כוונות לפגוע בחולות ניצנים.

עינת גנון: מה שאנחנו נרתמנו כדי לעזור בעניין ההתנתקות באזור הזה הוא בשני מוקדים: ראשית, תחומי העיר אשקלון.

עינת גנון: יש תכניות שהמשרד התחיל להכין הרבה לפני שהחל עניין ההתנתקות ואין שום סיבה שבאחד המתחמים, באחת השכונות המתוכננות לא יקלטו חלק מהתושבים.

עינת גנון: המוקד השני שניתן להפנות אליו מתיישבים הוא ליישוב ניצן.

עינת גנון: יש פה תצלום אוויר של האזור עם הקונטור של הישוב עצמו.

עינת גנון: בישוב עצמו יש היום כ-100 משפחות.

עינת גנון: בפיתוח עוד 150 מגרשים וניתן לקלוט בתחומי הישוב עוד 100 מגרשים נוספים.

גאלב מג'אדלה: מה זה מגרשים?

גאלב מג'אדלה: אנחנו מדברים על משפחות.

עינת גנון: אנחנו מדברים על משפחות.

עינת גנון: אני חוזרת: יש כ-150 מגרשים לפיתוח וניתן לקלוט עוד כ-100 משפחות בתחומי הקו הכחול של הישוב עצמו.

גאלב מג'אדלה: ביחד, זה כ-250.

עינת גנון: נכון.

עינת גנון: אנחנו מציעים עוד 200 יחידות דיור לכיוון מזרח ולא לכיוון החולות, לכיוון כביש מספר 4.

עינת גנון: אם אתם רואים, זה שטחים חקלאיים ואין שום מניעה להרחיב את הישוב מזרחה.

עינת גנון: אין פה שום פגיעה בערכי טבע ונוף.

גאלב מג'אדלה: לכיוון מזרח כשהחולות ממערב.

עינת גנון: כן, כאשר ביניהם יש חיץ של הפרדסים, כך שאין שום התקרבות בצורה כל שהיא לכיוון החולות ואין שום כוונה לפגוע בערכי הטבע.

עינת גנון: אלה שתי היוזמות העיקריות שיש למשרד.

עינת גנון: באשקלון יש תכניות לאלפי יחידות דיור ובניצן יש תכניות ל-400 יחידות דיור.

יואב שגיא: אני מהחברה להגנת הטבע.

יואב שגיא: אתם התארחתם בבית ספר שדה שלנו בסיור.

יואב שגיא: אנחנו הבאנו מסמך לגבי יוזמת ניצנים שסוקר את כל הנושא, החל מחשיבות האזור.

יואב שגיא: אנחנו מדברים על כל מרחב ניצנים, זה לא רק החולות אלא בדיוק מה שאדריכל שמאי אסיף הגדיר, מהים ועד כביש 4.

יואב שגיא: זה כולל גם את השטחים החקלאיים שבין החולות לבין הכביש וכך גם מעוגן בתכניות.

יואב שגיא: האזור הזה מחולק, אזור החולות, ל-2 חלקים.

יואב שגיא: החלק הדרומי, ואני מניח שראיתם את זה בסיור, הוא שטח שבתכנית המתאר הארצית לשמורות טבע וגנים לאומיים מופיע כשמורת טבע.

יואב שגיא: יש מהלך שנמשך כבר 20 שנה ואם לא יותר מזה, להכריז על השטח של השמורה על פי חוק גנים לאומיים שמורות טבע וזה עדין לא מוכרז.

יואב שגיא: כלומר, זה תקף בתכנית וזה לא תקף לפי חוק גנים לאומיים עדין.

יואב שגיא: זה הליך ממושך מאוד ואני בכוונה מדגיש את זה ותכף אתייחס למה שנאמר על שמירת החולות.

יואב שגיא: החלק הצפוני מהכביש, שהולך לחוף של ניצנים ועד אשדוד הוא אזור שאנחנו מגדירים אותו כפארק חולות.

יואב שגיא: לי ולראש עיריית אשדוד יש היסטוריה ארוכה של 20 שנה בערך, שבסופו של דבר הגענו למצב שהשטח הזה יוגדר בתכנון כשטח פארק חולות.

יואב שגיא: אפילו העיר אשדוד תרמה חלק מהאזורים הדרומיים שלה - -

צבי צילקר: תרמה בעל כורחה.

צבי צילקר: הצלחנו להרוס חלק מהעיר ולהגדיר אותו כאזור חולות.

צבי צילקר: אני מבקש שאנשים ידעו ולא מעבר לזה.

יואב שגיא: זה גם חלק מהעיר אשדוד ואני חושב שזה נכס חשוב מאוד לאזור, לארץ ולאשדוד.

יואב שגיא: זה אזור החולות הגדול ביותר שישנו.

יואב שגיא: זה מוגדר היום כפארק חולות בתכניות והמעמד של זה הוא סטטוטורי, עדין לא מגובש.

יואב שגיא: זה 20 שנה שהנושא הזה מטופל והגיע הזמן שיגיע לעיגון.

יואב שגיא: היוזמה של ניצנים מאיימת על השטח הזה ומדובר על העברת הישובים כחטיבה אחת, כלומר, הקמת ישובים נוספים שיוקמו באזור החקלאי.

יואב שגיא: זה אזור חקלאי יפה והוא חלק מהמערך של השטחים הפתוחים.

יואב שגיא: ההערכה שלנו היא שאם חלילה תוקם שם מועצה אזורית עצמאית בתוך השטח החקלאי, גם אם זה צפון אשקלון, בסופו של דבר המועצה הזאת תפרוץ לחולות ואי אפשר יהיה להאשים אותם בעניין הזה, כי מועצה אזורית שעומדת בפני עצמה, הישובים ירצו להתרחב, תהיה תוספת של בנים ומבנים ציבוריים והם לא מכחישים שהם רוצים כפר נופש על החוף.

יואב שגיא: על אותו אזור חוף של פארק החולות והשמורה יש היום מיקום לכפר נופש של מועצה אזורית חוף אשקלון.

יואב שגיא: יש כפר נופש לבילוי בחוף גם באשדוד וגם באשקלון והתוספת של כפר נופש או עצם הפריצה לחולות תהיה הרס מוחלט של העניין.

יואב שגיא: אנחנו מתנגדים לזה מכל וכל, במיוחד לאור החלופות שישנן.

יואב שגיא: אני ארשה לעצמי להיכנס לנושא החלופות והכל מפורט במסמך.

יואב שגיא: אני רוצה לומר חד משמעית - -

גאלב מג'אדלה: לגבי המסמך, אם אתה רוצה שנתייחס למסמך ברצינות הוא היה צריך להגיע אלינו לפני יומיים שלושה ולא הבוקר, כשאנחנו מתחילים בדיון.

גאלב מג'אדלה: לכן, הייתי מציע שתתייחס למסמך.

יואב שגיא: אני מקבל את ההערה.

יואב שגיא: חלק מהדברים שמופיעים במסמך מבוססים על הביקור של אתמול עם שר השיכון וראש עיריית אשקלון ואי אפשר היה להדפיס את זה קודם, אבל אני מקבל את ההערה.

יואב שגיא: החלופות שישנן הן חלופות שלא באזור ניצנים.

יואב שגיא: יש חלופות ללא מגבלה באזור חבל אשכול.

יואב שגיא: אגב, רוב שטחי החקלאות של גוף קטיף היום נמצאים בחבל אשכול.

יואב שגיא: יש שם כ-20 אלף דונם באזור הזה.

יואב שגיא: יש אזור בנגב ויש שפע של מקום.

יואב שגיא: אתמול התבטא ראש המועצה של רמת נגב שהוא מוכן לקלוט כל כמות של אנשים שיגיעו למקום ולפתוח להם את הדלתות ברוחב לב.

יואב שגיא: יש את האפשרות של עיבוי ישובים קיימים.

יואב שגיא: יש הרבה ישובים שמשוועים לאוכלוסייה.

יואב שגיא: ישנה אפשרות שאתמול למדתי עליה ונמצא כאן מנכ"ל החברה הכלכלית של אשקלון שיוכל לפרט את זה, לגבי אזור אשקלון.

יואב שגיא: מדובר על אזור ברנע, צפון אשקלון על שפת הים, אזור יוקרתי ביותר ורק שם יש למעלה מ-600 יחידות צמודות קרקע ואפשר למקם שם את התושבים.

יואב שגיא: אני יודע שהתחילו מגעים של אנשי גוש קטיף להתקשרות או רכישת חלקות שם.

יואב שגיא: הם נפסקו ברגע שעלה הרעיון של ניצנים, אם זה לחולות ניצנים ואם זה סמוך לחולות ניצנים.

יואב שגיא: אני חושב שאפשר לחדש אותם.

יואב שגיא: אנחנו שומעים לאחרונה הרבה מאוד שהחולות לא יפגעו.

יואב שגיא: אומרים לנו שרים וחברי כנסת ואנשי תכנון: אל תדאגו, החולות לא יפגעו.

יואב שגיא: אני רוצה לומר שזה לא מרגיע אותנו לחלוטין.

גאלב מג'אדלה: איך הם מפרשים את זה שהחולות לא יפגעו?

יואב שגיא: אומרים שהחולות יוכרזו כשמורה.

יואב שגיא: חלקם במעמד של שמורה ויש את המעמד התכנוני שכביכול מגן עליהם.

יואב שגיא: אני רוצה לומר שהחיים יותר חזקים מכל הדברים האלה ואנחנו רואים את זה יום יום בשטח, כאשר הצרכים של ישובים שישבו על שפת החלות ומצד אחד הם חסומים בכביש ומצד שני יש חולות ותיארתי את זה קודם, הם יפרצו לחולות ואיש לא יוכל להגיד להם, אחרי שהמדינה העבירה אותם כגוש אחד לאזור החולות של ניצנים והם יגידו מחר: אנחנו נחנקים, יתנו להם מה שהם רוצים.

יואב שגיא: אם רוצים דוגמאות מוחשיות, אפילו בשמורות טבע על פי תכנון, יש לנו את הסיפור של הישוב מיכל בגלבוע, שאנחנו נאבקים עליו היום.

יואב שגיא: בתוך שמורת טבע על פי 3 תכניות מתאר שמכירות באזור הזה כשמורת טבע, היום רוצים להקים שם ישוב בתוך השמורה, על גבי האירוסים.

יואב שגיא: אותו דבר יהיה שם אלא אם כן הישוב או האנשים ימוקמו באזורים הנכונים, המתאימים, שמראש מספקים להם את מה שהם צריכים ואני חושב שצריך לספק להם את כל מה שהמדינה חייבת להם ואשקלון זה פתרון מצוין וגם בדרום יש פתרונות מצויינים ולא יכניסו אותם למקום ולא משנה מה יגידו ומה יכתבו, שהם יפגעו במרחב ובחולות.

יואב שגיא: זאת בקשתנו.

יואב שגיא: נקודה אחרונה היא הנושא של הליכי התכנון.

יואב שגיא: יושב כאן האדריכל שמאי אסיף, שהוא מנהל מינהל התכנון במשרד הפנים.

יואב שגיא: בלויאליות רבה הוא הציג שמשרד ראש הממשלה מטפל בזה, אבל תראו מה שמתרחש.

יואב שגיא: כל המדינה מתעסקת בזה, כולם מתכננים, תכניות צצות מהגורן ומהיקב ולא ברור מי תכנן אותן ומי יזם אותן, כולל תכניות של משרד ראש הממשלה ורק גורם אחד לא יודע ממה שקורה, כי לא פנו אליו וזה הגורם שאחראי על התכנון במדינת ישראל, מינהל התכנון והמועצה הארצית לתכנון ובניה.

יואב שגיא: הכל קורה, הכל מתקדם.

יואב שגיא: היינו בסיור עם משרד השיכון אתמול ואומרים לי שהולכים לישר שטח ליד ניצן כדי להקים שם את המחנה הזמני של הקרוואנים שאתמול החליטו לקנות אותם.

יואב שגיא: אני רוצה לומר בצורה הברורה ביותר שאם יקימו את המחנה הזמני באזור מרחב ניצנים, שום כוח שבעולם לא יוציא אותם החוצה לתכנית אחרת ולא תעזור המועצה הארצית ולא יעזור שום דבר.

יואב שגיא: העניין של מיקום המחנה הזמני משמעותי לא פחות מדברים אחרים, כי זה מה שיקבע את העניין.

יואב שגיא: לגבי המחנה הזמני, אין מחסור במקומות למחנה זמני בכל מקום, החל בדרום בצפון הנגב וכלה באשקלון.

יואב שגיא: אמר לנו אתמול ראש עיריית אשקלון שיש לו שטח למחנה הזמני כבר מחר ולא צריך להרוס אותו ולא צריך לעשות דבר זמני שיפגע בשטח.

יואב שגיא: לגבי הישוב ניצן:

יואב שגיא: אני שמח לשמוע מה שאמרה נציגת משרד השיכון לגבי השטח, כי אתמול היו מחשבות אחרות.

יואב שגיא: אני מבין שזה מעודכן להיום.

עינת גנון: זה מעודכן לאחרי אתמול.

יואב שגיא: אתמול חשבו ללכת בבנייה מערבה ואני שמח שזה ירד.

יואב שגיא: בישוב ניצן, שהיה כפר נוער בזמנו הוקמה שכונת מגורים בשם ניצן ויש 360 דונם בתוך הקו הכחול של הישוב.

יואב שגיא: שוב, מר שמאי אסיף יוכל להשמיע את דבריו בעניין הזה.

יואב שגיא: בתוך 360 דונם אין שום סיבה לא להכניס את אותן 400 יחידות.

יואב שגיא: מדובר על דונם או שלושת רבעי דונם ברוטו ליחידה ואין שום סיבה לצאת מהקו הכחול.

עינת גנון: הדגשתי, שבכוונתנו לבנות בתוך תחומי הקו הכחול.

יואב שגיא: אין שום סיבה לחשוב אפילו על לחרוג מהקו הכחול מה עוד, שיש אלטרנטיבות אחרות.

גאלב מג'אדלה: תודה רבה.

גאלב מג'אדלה: אדוני, ראש העיר אשדוד, בבקשה.

צבי צילקר: תודה רבה.

צבי צילקר: ראשית, אני רוצה להביע צער שלא הקדישו גם שעה לסיור בדרום אשדוד.

צבי צילקר: יתכן שאותן ההצעות שאני מתכוון להציע היו מתקבלות על דעת חלק מהמתכננים.

צבי צילקר: העיר אשדוד עברה תהליך לא מקובל.

צבי צילקר: תכנית המתאר שלה מקיפה אזורי בניה שלא בונים אותם ואנחנו אומרים ש"דינה דמלכותא דינה".

צבי צילקר: כל עוד שהמדינה החליטה לא לבנות את אותן שכונות שמיועדות לשכונות מגורים, אנחנו מקבלים את זה בהבנה.

צבי צילקר: יש מלכות וצריך לכבד את ההחלטות שלה ומאותה סיבה, שהיא אנטי אידיאולוגיה שלי, אני בעד ההתנתקות.

צבי צילקר: אני גדלתי על ברכיים אחרות אבל אני בעד ההתנתקות מכל סיבה בעולם.

צבי צילקר: המדינה החליטה וצריך לכבד את ההחלטה.

צבי צילקר: לפניי עומדות משפחות שחיו שם עשרות שנים ולא אכנס לכל האידיאולוגיה והיום צריך לעקור אותן.

צבי צילקר: הנושא המרכזי שלי זה האדם שצריך לטפל בו ואני מפרגן לכל תוצאה.

צבי צילקר: אם יחליטו על אשקלון – זו ברכה ואברך עליה בכל מקום שיחליטו הממשלה, יחד עם אותם עקורים.

צבי צילקר: אני לא אימפרטור כדי להרחיב את אשדוד.

צבי צילקר: למעלה מזאת, ישנו המשולש המזרחי, תמ"א 35, שאני מבקש לא להכריז עליו כמרקם עירוני, למרות שאני בעד המרקמים העירוניים.

צבי צילקר: אני מבקש לעקב את ההכרזה.

צבי צילקר: אלה אלפי דונם ירוקים ואני מבקש לא להכריז עליהם כמרקם עירוני.

יואב שגיא: במזרח אשדוד?

צבי צילקר: כן, בדיוק.

צבי צילקר: תישאר עוד ראה ירוקה בינתיים ובעוד 5,7 שנים נראה מה אנחנו עושים.

צבי צילקר: כרגע, פוטנציאל ההתפתחות של אשדוד בתוך הקו הכחול הוא רציני מאוד לאורך שנים ואין לי בעיה עם זה.

צבי צילקר: אני לא ממהר לבנות בשטח שהיה לפני 5,7 שנים הפרה הקדושה ביותר של מדינת ישראל.

צבי צילקר: אזור חקלאי שגידלו בו עצים וצמחים וכל מיני גידולים חקלאיים.

צבי צילקר: החליטו שזה ייהפך לשטח עירוני ולא נמהר לבנות שם.

צבי צילקר: אז הנה עוד שטח.

צבי צילקר: רק לפני מספר חודשים אנחנו סיימנו החלפת שטח תעשייתי, 120 דונם על גדות נחל לכיש שאיש מלבדנו לא טיפל בזה וזה עלה לנו מחיר יקר מאוד, אבל עוד 120 דונם לטובת נושא ירוק.

צבי צילקר: מפתחים את הפארק, הרוב על חשבוננו עם סיוע ממשלתי מועט ואני גם לא מבקש ברכות על כך.

צבי צילקר: זאת אומרת שהנושא של הירוק, הריאות הירוקות חשוב לנו.

צבי צילקר: ההפקעה באשדוד היא בעיקרון מעל 50% לצורכי ציבור, דבר שהוא נגד כל חשבון כלכלי ואנחנו עושים את זה בהבנה וברצון.

צבי צילקר: לגופו של עניין: אנחנו הצענו הצעה פשוטה: תחום אשדוד מסתיים ברובע י"ז, הבאתי מפות ואפשר לצרף אותן.

צבי צילקר: במרחק 6 מטר ממנו ובמרחק 500 מטר מהים וזה בהסכמת המועצה האזורית של באר טוביה, חילופי קרקעות שאפשר לעשות, העברת תחום שיפוט מהאחד לשני.

צבי צילקר: הוא לא מעוניין בתוספת דיירים ואני מעוניין לסייע ואני מציע לא כאימפרטור אלא כאחד מההצעות שמוצעות פה, כמה מאות דונמים.

צבי צילקר: דיברנו על 950, 1000 דונם, אבל הכוונה היתה 300 דונם שהם 600,800 יחידות למפונים ושאר השטח, אנחנו נפתח אותו כשטח אקסטנסיבי ואינטנסיבי.

צבי צילקר: אנחנו נפתח 600,700 דונם כשטח ירוק ממש, כפי שיחליטו המומחים לאזור הזה ונקלוט והדבר הזה לא צץ סתם.

צבי צילקר: פנו אלי שני ראשי ישובים שלא אנקוב בשמותיהם וביקשו ואמרו: אנחנו מוכנים לעבור קומפלט כישוב קהילתי.

צבי צילקר: הם אמרו:

צבי צילקר: גם נצביע בשבילך אבל ישנם בתי ספר במרחק של 300 מטר והבית הראשון יעמוד במרחק 6 או 8 מטר מהוילה שלידו.

צבי צילקר: יהיה רצף.

צבי צילקר: זה פשוט ביותר ואפשר מחר בבוקר לעשות זאת.

צבי צילקר: כשפנה אלינו בזמנו שר התשתיות, מר אריאל שרון, לקלוט מאות קרוואנים בניגוד להרצליה ולכפר סבא שלא הסכימו לקבל קרוואנים ושם ישבו טובי חבריו כמו אלי לנדאו, קיבלנו על עצמנו להכין תכנית והיתה תכנית של 1400 קרוואנים ו-400 קרוואנים היו לנו בין לילה.

גאלב מג'אדלה: זאת אומרת, שלממשלת ישראל יש ניסיון אדיר בנושא הקרוואנים.

צבי צילקר: יש לנו מאות קרוואנים באשדוד עד היום.

צבי צילקר: יש לנו בתי ספר עם קרוב ל-200 קרוואנים בעיר עד היום, כי אין תקציב למדינה.

צבי צילקר: לכן, ההצעה שלי פשוטה: אם נראה את הפרופורציות במפה, זו לא הצעה.

צבי צילקר: אם יסכימו באשקלון ובניצן – אני אברך על כך.

צבי צילקר: בכל מקום שיסכימו אני אברך עליו, כדי להקל על הפינוי.

גאלב מג'אדלה: זאת האלטרנטיבה שאת המציע, בשיתוף עם המועצה האזורית באר טוביה.

צבי צילקר: כן, האזור כשטח שיפוט ותכנון הוא בידינו ואין לנו שום התנגדות.

צבי צילקר: רצועת החוף לשימוש הציבור הרחב שלהם, לרשותם, בעזרתנו.

צבי צילקר: אנחנו ניתן את התשתיות.

צבי צילקר: התשתית במרחק 6 מטר.

צבי צילקר: היום הכביש מתוכנן עד לקו החולות וזה ניתן ליישם מהר מאוד וגם להעמיד לרשות המפונים באזור אשדוד שטח למאות קרוואנים.

צבי צילקר: נעמיד אותם והם ידעו איפה הבית שלהם מחר בבוקר.

צבי צילקר: אני מצרף את המפה יחד עם הפרוטוקולים ומכתבים שיצאו לראש הממשלה.

צבי צילקר: נפגשנו עם מר פינס ועם מר מופז.

צבי צילקר: כתבתנו לראש הממשלה.

צבי צילקר: הפרוטוקולים פה ותקבלו אותם.

גאלב מג'אדלה: בבקשה, ראש המועצה האזורית באר טוביה.

יואב שגיא: רק למען הסדר הטוב, זה בתוך פארק החולות, מה שמציע ראש העיר.

צבי צילקר: פארק החולות הוא 30 אלף דונם ואנחנו מדברים על 300,400 דונם שיהיו אזור בנוי.

דרור שור: כשפנה אלי צילקר, הוא פנה אלי בעניין המפונים.

דרור שור: לנו יש 5000 דונם באזור החוף שמוגדרים כפארק חולות וכך אנחנו רוצים שזה יישאר.

דרור שור: אנחנו לא רוצים להרחיב את המועצה מבחינת ישובים נוספים וגם לא היתה הסכמה שלי שאם הוא מרחיב את העיר אשדוד יהיה שם ישוב חדש אלא העיר תגדל.

דרור שור: לכן, הם יצביעו בשבילו ולא יצביעו למועצה אחרת.

יואב שגיא: צילקר, אתה הולך לקדנציה נוספת?

צבי צילקר: כן, בוודאי.

דרור שור: אם יהיה שם ישוב חדש ולא הרחבת העיר אשדוד, הם ירצו להתרחב ולא יישאר לנו חוף ים.

דרור שור: אנחנו לא נתנגד לתכנית של צבי להרחיב את העיר במקומות שמיועדים לכך ומצד שני, אנחנו רוצים לשמור את הרצועה שלנו, שהיא מאוד צרה, 1400 מטר, זה מה שנשאר, לשמור את זה כפארק חולות.

דרור שור: יש לנו בעיות אחרות שנקבל שיפוי על כל מיני תכניות שגם אתם מתכננים ואנחנו, כוועדה מקומית משלמים אלפי שקלים.

דרור שור: לגבי הפתרונות, במסגרת המועצה שלנו יש 22 ישובים ויש לנו 200 מגרשים זמינים לבניה.

דרור שור: אנחנו מוכנים לקלוט במסגרת הישובים שלנו ועיבוי הישובים שלנו והרחבות הישובים שלנו.

דרור שור: יש את קיבוץ חצור שרוצה להרחיב בעוד 200 יחידות ולא הסכמנו, אבל אם זה יהיה עבור אותם מפונים אנחנו נשמח לקלוט אותם בחצור.

דרור שור: לגבי הישוב ניצן, אנחנו נשמח אם ירחיבו אותו ולא על השטחים החקלאיים שגובלים, שחלקם בתחום השיפוט שלנו.

גאלב מג'אדלה: תודה לך.

גאלב מג'אדלה: נציגת המשרד לאיכות הסביבה, בבקשה.

ולרי ברכיה: המשרד שלנו תומך בכל החלופות שבתוך המוסכמות התכנוניות הקיימות.

ולרי ברכיה: יש מספר חלופות שהועלו בתוך המוסכמות התכנוניות, אם זה הרחבת הישובים הקיימים ואם זה אותם ישובים שאושר לגביהם, אם זה בתחום המרחבים העירוניים שהוסכם לגביהם במסגר תמ"א 35.

ולרי ברכיה: אנחנו לא רואים מקום לפריצת המסגרת התכנונית הקיימת.

ולרי ברכיה: בתוך המוסכמות יש אפשרות ליצור הליך תכנוני של מסלול ללא צורך בפריצת התהליכים הקיימים והאפשרות של התהליכים הקיימים קיימת או אפילו תהליך שיכול לתת הליך מהיר של תכנית מתאר ארצית ברמה של תכנית מפורטת, תהליך שניתן למספר מקרים בעבר, כשמדובר על צרכי המדינה.

ולרי ברכיה: אין צורך במסלול חקיקה חדשה וזו תהיה פריצה לא רצויה.

ולרי ברכיה: בכל עיר כמו באשקלון, יש מגוון רחב של פתרונות דיור.

ולרי ברכיה: שכונות בצפיפויות גבוהות יותר ושכונות בצפיפויות נמוכות יותר.

ולרי ברכיה: בהחלט אפשר לראות בתחום אשקלון ולמצוא וליצור פתרונות של שכונות בתחום העירוני, השייך לאשקלון.

ולרי ברכיה: אנחנו רואים את התחום של אשקלון כחלק בלתי נפרד מאשקלון.

ולרי ברכיה: כחלק שמהווה חלק בלתי נפרד מהמרחב של העיר ושיהווה פיתוח העיר והשכונות שלה.

ולרי ברכיה: לכן, אם מדובר על פתרונות חלופיים, על אפשרות בתחום העירוני והמרקם העירוני של אשקלון, כשכונה של אשקלון, נראה את זה מבורך.

ולרי ברכיה: לגבי ההצעה של ניצן, שהועלתה כאן, אם מדובר על ההרחבה של ניצן בתוך התחום הבנוי של ניצן והתוספת של יחידות דיור בתחום של המרחב הבנוי של ניצן, נראה את זה בתור הפתרונות המוסכמים האפשריים.

גאלב מג'אדלה: בתוך הקו הכחול.

ולרי ברכיה: נכון.

ולרי ברכיה: לגבי דרום אשדוד, זו הפעם הראשונה שאני שומעת את ההצעה הזאת.

ולרי ברכיה: לא הגיעה לשולחננו הצעה כזאת, אבל ההתייחסות הראשונית שלנו תהיה כמו שאמרתי לגבי אחרים.

ולרי ברכיה: בתחום המוסכמות, בתחום המרקם העירוני של אשדוד, נוכל לדבר על תוספת שכונות.

ולרי ברכיה: אם מדובר על פריצה של המרקם העירוני של אשדוד, אם מדובר על כניסה של פיתוח באזורים שהם פריצה של המוסכמות, באזורים שלא מוסכם לגביהם, ללא ספק נראה את זה כדבר לא מוסכם.

גאלב מג'אדלה: תודה רבה.

חיים צבר: אני מנכ"ל החברה הכלכלית באשקלון.

חיים צבר: אני שמח על הדיון הזה.

חיים צבר: אני חושב שלאשקלון יש מה להציע ובמיידי.

חיים צבר: לא צריך להיכנס לתכנונים.

חיים צבר: העיר אשקלון משתרעת על 55 אלף דונם עם 115 אלף תושבים.

חיים צבר: רק כדי לסבר את האוזן, העיר תל אביב משתרעת על 53 אלף דונם.

חיים צבר: מבחינת העיר עצמה ומבחינת זמינות הקרקע, וזה לא רק קרקע זמינה אלא קרקע עם תשתיות מוכנות.

חיים צבר: אנחנו יכולים להציע במידי 450 מגרשים לקליטת משפחות, כשסדר הגודל של המגרשים נע בין 350 ל-600 מטר ואין צורך לעשות שום שינוי.

חיים צבר: מעבר לזה, אנחנו יכולים להציע עם שינוי קטן, לשנות יעודים של בניה רוויה, שחלק נמצאים בתכנון של משרד השיכון ובבעלות של מינהל מקרקעי ישראל, את שכונת האגמים שתוכננה בסדר גודל של למעלה מ-2500 יחידות דיור בניה רוויה, אבל אפשר לשנות את זה במיידי ל-800 יחידות צמודי קרקע.

חיים צבר: מעבר לזה, יש לנו בצפון העיר שכונות חדשות, בחלקן התשתיות קיימות, שבכל מתחם כזה יש למעלה מ-150 מגרשים שנמצאים בבעלות פרטית ובסמוך אליהם יש בניה רוויה שהיזמים מוכנים לשנות מבניה רוויה לבינה צמודת קרקע.

חיים צבר: מתחום נוסף שנמצא בפיתוח ובימים אלה התחלנו לפתח את התשתיות, כשבתוך המתחם עצמו יש למעלה מ-120 מגרשים בגודל של 600 מטר כל מגרש ונמצאים בבעלות קרן קיימת.

חיים צבר: אנחנו יכולים לאגם את כולם ביחד ולהגיע ללמעלה מ-500 יחידות צמודות קרקע ובנוסף, אפשר להיכנס לתהליך של תכנון שכונה חדשה, שצמודה לדופן שממערב לה יש לנו תכנון של מגרשי גולף ופארק ספורט אתגרי.

חיים צבר: יש לנו סדר גודל של 1000 דונם חקלאי, שבמיידי אפשר להיכנס להליך של תכנון ולשנות, וזה עדין בתוך תחום העיר ולשנות את זה לתכנית של יחידות צמודות קרקע ואפשר להגיע לסדר גודל של 1000 יחידות צמודות קרקע, כשכל מגרש הוא 500 מטר.

חיים צבר: לכן, אנחנו ממליצים ללכת על אשקלון שתספק גם את כל מגוון השירותים.

חיים צבר: יש לנו בית חולים וכל מגוון השירותים שמגיע להם.

חיים צבר: הם יצטרכו בתי ספר ויש לנו בתי ספר דתיים וממלכתיים שהם יכולים להצטרף לתוך השירותים האלה והם זמינים.

גאלב מג'אדלה: מה לגבי הנושא של הדרישה לפתרון לקרקע חקלאית לחקלאים?

עמרי שרון: בכל האזור הזה אין פתרון לקרקע חקלאית.

עמרי שרון: אין שום חלופה שדיברו עליה עד היום.

עמרי שרון: עד כמה שאני יודע, לא דובר שהחלקות החקלאיות יהיו באזור הזה.

עמרי שרון: דובר, שהגושים שיעסקו בחקלאות יהיו בדרום, במקומות אחרים.

עמרי שרון: אף אחד לא דיבר על כך שהחקלאות למתיישבים שיעברו תהיה באזור הזה.

גאלב מג'אדלה: על זה לא ניתנה שום התייחסות.

עמרי שרון: יש כמה מקומות שדיברו עליהם אבל לא באזור הזה.

יואב שגיא: יש להם חוף ים שם.

גאלב מג'אדלה: כדי להשלים את התמונה, כל החלופות דיברו על קרקע, על פרנסה, על מענה.

גאלב מג'אדלה: הנושא של הקרקע החקלאית, אנחנו מודעים לזה אבל טוב שזה יהיה מובן וברור.

שמאי אסיף: על שני הנושאים, גם על שטחי המגורים בישובים וגם בשטחי החקלאות, יש מגוון רחב מאוד של פתרונות ואני רוצה לומר שוב: יש מגוון גדול של פתרונות.

שמאי אסיף: היום, בדקות ספורות ראינו שיש ישימים וזמינים.

שמאי אסיף: יש מגוון פתרונות שאנחנו רואים אותם ואני יודע גם וכל הדברים שהוצגו כאן, בצורה כזאת או אחרת מגיעים גם אלנו.

שמאי אסיף: היוזמה הספציפית של אשדוד לא ברורה לי כרגע, לפי התיאום ואני לא מכיר את היוזמה הספציפית הזאת אבל אנחנו, מטעמנו, יודעים שישנו פוטנציאל באשדוד, שיכול לתת מענה לפניה הזאת ולנושא שאנחנו עוסקים כרגע.

שמאי אסיף: אני מברך ואני חושב שזה נכון למצות פתרונות קיימים, כי הם זמינים וקיימים.

שמאי אסיף: הפתרונות העירוניים שדובר עליהם כאן, יש להם יתרונות עצומים.

שמאי אסיף: אני מאוד תומך ואני מכיר לפרטים את היוזמה של ראש עיריית אשקלון בעניין.

שמאי אסיף: יש לה יתרונות רבים, אבל אלה לא הלקוחות היחידים.

שמאי אסיף: יש מגוון רחב מאוד.

שמאי אסיף: לכן, אני אומר את זה כיוון שלא רק שלא נכון ולא טוב לפגוע בחולות ניצנים אלא גם אין צורך.

שמאי אסיף: הוזכר כאן הנושא של צורך במסלול חקיקה שיאפשר זירוז הליכים בצורה כזו או אחרת.

שמאי אסיף: זו בדיקה שלנו וזו העמדה שלנו ואני שותף לעמדתו של המשרד לאיכות הסביבה ולגורמים אחרים שיושבים מסביב לשולחן, שאין צורך בזה.

שמאי אסיף: ניתן להגיע לפתרונות תכנוניים בכל צורה שהיא סבירה ונאותה במסגרת המוסדות הקיימים, שמצוידים לכך, שערוכים לכך ומסוגלים במשך הזמן הנכון לתת פתרונות.

שמאי אסיף: אין צורך לומר שלנושאים הזמניים יש שורה ארוכה של פתרונות, יש תקנות מיוחדות ששר הפנים חתם עליהן וגם יש פתרונות שלפי דעתי, לא יפגעו ויאפשרו את ביצוע הפינוי בצורה הטובה ביותר.

גאלב מג'אדלה: תודה רבה.

גאלב מג'אדלה: מישהו מבקש לקבל את זכות הדיבור?

ורד קירו: אני מנציבות הדורות הבאים בכנסת.

ורד קירו: אני רוצה להצטרף למה שנאמר פה ולתת פרספקטיבה שלנו: אני רואה את נצנים כדוגמה שמתווספת ליחס של המדינה למשאבי הטבע ואוצרות הטבע וערכי הטבע שלה.

ורד קירו: אפשר לראות את זה בנגב, כל הנושא של הכרייה והחציבה.

ורד קירו: הנושא של מתקני ים המלח.

ורד קירו: הוזכרה פה שמורת הגלבוע והישוב מיכל.

ורד קירו: כל הנושא הזה, צריך שינתן עליו דגש יותר מיוחד היות ומשאבי הטבע ואוצרות הטבע שלנו דלים מאוד ונמצאים, כפי שהדבר קורה, בסכנה מתמדת.

ורד קירו: יש פה תקדים בעייתי.

ורד קירו: אם הדבר הראשון ששומעים בתקשורת זה תכנית ניצנים לעומת כל החלופות הרבות שהוצעו פה, יש פה תמרור אזהרה.

ורד קירו: מעבר לזה, למרות מה שחושבים היה סקר שנערך שמראה שמרבית הציבור מתנגד ליוזמה של ניצנים ואני רוצה להוסיף את אותם אלה שלא שאלו אותם, את הילדים שלנו, הנכדים שלנו והילדים שלא נולדו, שמן הסתם היו רוצים לראות את המקום הזה משתמר וכמו שנאמר, המקום הזה הוא ייחודי ומיוחד.

ורד קירו: כן נכון לשקול את החלופות, למרות לחץ הזמנים ולמרות הנסיבות הבעייתיות, היות ומה שיכול להיווצר זו איזו שהיא בכיה לדורות, וחבל.

עמית ברכה: אני מ"אדם טבע ודין".

עמית ברכה: אני רוצה להצטרף לדבריו של יואב שגיא, שהציג את העמדה של הגופים הסביבתיים.

עמית ברכה: רציתי להוסיף, שכאשר אנחנו מדברים על אפשרויות של בניה בשטחים החקלאיים, אנחנו מדברים לא רק על חלילה חשש של פריצה לכיוון החולות וזה טבעי שיקרה, כפי שהציג את זה יואב.

עמית ברכה: הבעיה המרכזית היא שעוטפים את בתי הגידול של החי והצומח בבניה ואז אנחנו רגילים לראות את זה בהרבה מקומות בארץ כמו שמורת האירוסים בגלבוע או באזור נתניה, במקרים כאלה בתי הגידול מתים.

עמית ברכה: אני שמח מאוד שאנחנו מדברים על מרחב ניצנים ולא רק על השמורה המוגנת בתכנית המתאר הארצית שעתידה להיות מוכרזת ולא רק על החולות אלא על המרחב כולו.

עמית ברכה: אנחנו מתנגדים וגם אין צורך לבניה באזורים החקלאיים.

עמית ברכה: תודה.

ישי שכטר: דירקטוריון קק"ל קיים ישיבה מיוחדת בנושא ניצנים בגלל האינטרס המשותף שלנו על פארק החולות.

ישי שכטר: זאת גם היתה הרגשת הדירקטוריון, שלא הוצגו בפנינו חלופות.

ישי שכטר: מוצגת תכנית אחת שאכן מתקבלת החלופה שממזערת את הנזק והדירקטוריון ביקש לקיים ישיבה נוספת לגבי האפשרות, כי מישהו היה יכול להציג חלופות שונות כדי להביע עמדה ולמזער את הנזק גם בין החלופות וגם בכל חלופה שהיא, איך ניתן יהיה למצוא את הדרך לתוך החלופה עצמה ולמזער את הנזק.

ישי שכטר: לטעמנו, זאת הדרך הנכונה לקבל את ההחלטה.

ישי שכטר: השטחים של הקרן הקיימת מנוהלים על ידי המינהל.

חיים צבר: השטחים שייכים להימנותא, שהיא חברת בת של קרן קיימת ואנחנו מנהלים אתם משא ומתן.

חיים צבר: אני חושב שבהחלטה היינו יכולים לתת אותה והם גם ככה אמורים למכור אותם.

גאלב מג'אדלה: תודה רבה.

גאלב מג'אדלה: חבר הכנסת מצנע, בבקשה.

עמרם מצנע: אני מופתע כל פעם מחדש מהקלות הבלתי נסבלת הזו, שאנחנו תמיד מחפשים את הגרוש במקום הכי גרוע שאפשר.

עמרם מצנע: אני מתרשם גם מהפגישה פה ומפגישות נוספות, שיש הרבה מאוד היצע של תכניות אחרות, בין אם זה באשקלון ושמענו עכשיו על אשדוד ומקומות אחרים, שיכולים לפתור את הבעיה.

עמרם מצנע: אני גם לא מאמין בפתרונות קולוסאליים שכאלה.

עמרם מצנע: זה יהיה בזבוז כסף, כמו שהקרוואנים שהולכים לקנות עכשיו זה יהיה בזבוז של כסף.

עמרם מצנע: בסופו של דבר, אין דרך אלטרנטיבית לרעיון שכל מתיישב מקבל סל והוא מחליט מה הוא עושה עם הסל הזה, בהיצע והרעיונות שחלקם עלו כאן.

עמרם מצנע: אני לא יודע איך זה צמח פתאום, מי זרק את האבן הזו של ניצנים וכולם מתחילים לחגוג מסביב וכולם עוסקים בזה.

עמרם מצנע: הסערה הזו, לדעתי, תעבור מהר מאוד ונחזור לפתרונות היותר נכונים בתוך הקווים הכחולים, בתוך הישובים הקיימים, בתוך הישובים שיכולים להרחיב אותם ונדמה לי, שזו הדרך הטובה ביותר.

עמרם מצנע: בתחום היותר פוליטי, ההיסטריה מאוד מלאכותית והיא לא במקרה הולכת ומתעצמת לקראת מועדי הפינוי עצמם, עם הויכוח על המועדים עצמם.

עמרם מצנע: לא במקרה זה קורה.

עמרם מצנע: אני מציע לכולנו לנסות לבלוע, להוריד את הראש ולא ללכת לפתרונות שלא יהיו טובים, יעלו הרבה מאוד כסף ויפגעו פגיעה אנושה בכל מיני משאבי טבע ונוף שאנחנו כל כך רוצים לשמור עליהם.

עמרם מצנע: ולא בהזדמנות הראשונה שיש ובמכשול הראשון שנתקלים בו, הולכים לפתרונות שהם לכאורה קלים אבל לא ישימים.

עמרם מצנע: אני חושש מתקדימיות.

עמרם מצנע: פינוי רצועת עזה זו רק תחילתה של דרך ארוכה מאוד.

עמרם מצנע: אסור ליצור תקדימים שבהם שוברים את כל הכלים ואת כל הכללים ואת כל העקרונות כתוצאה מאיזו שהיא תחושה ציבורית שצריך ללטף ולעודד ולחבק וכל המלים היפות אלה, את מי שבאמת מתפנים.

עמרם מצנע: זה תהליך לא קל.

עמרם מצנע: אני מתרשם שיש קונצנזוס, לא רק בסקרים אלא גם בארגונים הממסדיים, המקצועיים שמסתכלים על הנושאים האלה בהיבטים קצת יותר רחבים מאשר הבעיה הקונקרטית הנקודתית.

עמרם מצנע: לכן, מכובדי יושב הראש, הוועדה הזו, בהרכב הזה שלה ובהרכב המלא שלה, צריכה להתנגד לכל פתרון שאינו נכנס לתוך מסגרות תכנוניות קיימות או עתידיות.

גאלב מג'אדלה: תודה רבה לחבר הכנסת מצנע.

גאלב מג'אדלה: חבר הכנסת שרון, בבקשה.

עמרי שרון: אדוני היושב ראש, אני חושב שהויכוח סביב שטח השמורה הוא בגלל שהשמורה לא מוכרזת.

עמרי שרון: יש הרבה מאוד שמורות שנמצאות בהליך כזה או אחר של הכרזה והעסק הזה לוקח הרבה מאוד זמן ולא מתקדם.

עמרי שרון: יש לזה השלכות על תהליך התכנון.

עמרי שרון: פתאום אנחנו מגלים שעל שמורה שלא גמרו את התכנון שלה, פתאום היא לגיטימית להליך התכנון.

עמרי שרון: לכן, צריך לראות איך אנחנו, כוועדה, משלימים את הליכי ההכרזה של כל השמורות שמתוכננות ולקדם את זה הכי מהר שאפשר.

עמרי שרון: לזה צריך הרבה מאוד עזרה של משרד הפנים וצריך לראות איך עושים את זה.

עמרי שרון: כל פעם שיש תכנית חדשה, בלי קשר לשום דבר, זה עולה וצץ.

עמרי שרון: חשבתי להתעלם מההיבטים הפוליטיים אבל אחרי הנאום חוצב הלהבות של חבר הכנסת מצנע והתקוות הסמויות, אני מציע לא לערבב את זה בעניין.

עמרי שרון: אנחנו צריכים פתרון לבעיה של האנשים הולכים לעבור דבר קשה מאוד גם בחיים של מדינה וגם בחיים של אנשים פרטיים.

עמרי שרון: אני חושב שהפתרונות במסגרת אשדוד ואשקלון טובים מאוד.

עמרי שרון: אשדוד גם קלטה וגם גדלה וגם הופכת להיות אחת הערים הכי מוצלחות במדינה בגלל ניהול נכון וטוב.

עמרי שרון: אני בטוח, שבמסגרת אשדוד יש אפשרות וגם במסגרת אשקלון וגם במסגרת ניצן.

עמרי שרון: כל תהליך שלא חורג מתכנונים קיימים ולא חורג ממסגרת של ישובים הוא נכון.

עמרי שרון: המטרה פה או הרצון להקים פה את המועצה האזורית החדשה באזור המדובר ולקחת שטח מ-4 מועצות,

עמרי שרון: מאשקלון, מאשדוד, מבאר טוביה ומחוף אשקלון הוא רעיון רע וזה מה שהולך לקרות.

עמרי שרון: אין כוונה להיכנס לחוף אשקלון ולא לבאר טוביה ובטח שלא להיות חלק מאשקלון וחלק מאשדוד.

עמרי שרון: הרצון להקים פה גוש ישובים חדש, שתהיה מועצה אזורית חדשה הוא רעיון רע.

עמרי שרון: זה לא נכון תכנונית, לא חברתית ולא כלכלית ולא בשום קנה מידה אחר.

עמרי שרון: השלכות של ישובים חדשים על החולות, גם אם הם לא במסגרת פארק החולות עצמו הן מאוד קשות גם בנושא הרצף ונושא ההשלכה על החולות עצמם.

עמרי שרון: לכן זה צריך להיות במסגרת הישובים הקיימים.

עמרי שרון: יש הרבה מאוד אפשרויות גם במועצות כאן וגם באחרות וצריך לראות איך מוציאם פתרון הכי טוב, הכי הולם הכי נכון לאנשים שהולכים לעבור את הדבר הקשה הזה.

עמרי שרון: צריך לראות איך הוא לא הופך להיות פתרון שגוי ורע.

עמרי שרון: תודה רבה.

גאלב מג'אדלה: ברשותכם, אנחנו נסכם את הדיון.

גאלב מג'אדלה: ועדת הפנים ואיכות הסביבה, כפי שאתם יודעים לפני שבועיים, בעקבות הדיון שהתקיים בחולות נצנים, על דעת החברים שהשתתפו בסיור לאחר ששמענו את כל הגורמים והתרשמנו, אנחנו אמרנו והבענו את דעתנו שאנחנו מתנגדים לכל פגיעה לפארק חולות ניצנים.

גאלב מג'אדלה: היום דעתנו התחזקה פעם נוספת, כאשר שמענו גם משרדי ממשלה, רשויות מוניציפאליות, עיריות וגורמים סביבתיים ואחרים.

גאלב מג'אדלה: שמענו בראש הדוברים את מנהל התכנון הארצי וראש המועצה הארצית לתכנון ובניה מר שמאי אסיף.

גאלב מג'אדלה: כפי שאמרו חבריי לפני ובהמשך לדבריהם, אין שום צורך בפגיעה בחולות פארק ניצנים.

גאלב מג'אדלה: יש חלופות מגוונות, רבות ושונות אחרות ויעילות והן במסגרת התכנון הקיים וזה חשוב מאוד.

גאלב מג'אדלה: אין לפרוץ את התכנון הקיים ויש לכבד את מוסדות התכנון של המדינה ולשמור עליהם ועל עבודתם הטובה הנעשית במשך כל ימות השנה ואסור לנו לשלוף פתרונות לא זמינים, לא ישימים, שפוגעים לא רק בערכי הטבע והגנים והשמורות אלא גם פוגעים במהות התכנון שלנו כחברה, שנבנית על תכנון נכון.

גאלב מג'אדלה: אני מצטרף לחבריי בדעה שאין שום סיבה וצורך לחקיקה כדי ליישם את פינוי רצועת עזה וליישב את המתיישבים.

גאלב מג'אדלה: המגוון הרחב של הפתרונות רק מחזק את כולנו שאנחנו חייבים לעמוד כחזית אחת נגד כל ניסיון לפגוע בחולות.

גאלב מג'אדלה: אני חושב שהרעיון או ההצעה לקדם ולזרז את ההכרזה על שמורות הטבע בארץ כדי להבטיח הגנה עליהם ולא רק הגנה תכנונית אלא הגנה על ידי הכרזה חוקית, זה דבר שאנחנו צריכים לקדם, לזרז ולפעול יחד, כדי שניתן הגנה לשמורות הטבע.

גאלב מג'אדלה: הנושא של הישוב מיכל שהועלה באופן עקיף, הישוב שיש עליו מאבק בתענכים, אני חושב שזה גם יכלול את הפתרון מבחינה חוקית וגם ציבורית כשהוא יוכרז כשמורה.

גאלב מג'אדלה: אני מקווה שאנחנו נפעל בימים הקרובים יחד, כדי להביא להכרזה על השמורות האלה כדי שתובטח ההגנה החוקית עליהם.

גאלב מג'אדלה: אני רוצה להודות לחבריי, חברי הכנסת, שנטלו חלק בדיון וגם לראשי הרשויות המוניציפאליות והאזוריות, לארגונים הסביבתיים והאחרים ואני מקווה שיחד אתכם נצא מחוזקים בדעתנו שהפינוי יכול להיעשות במסגרת החלופות הקיימות, מבלי לעשות חלופות חדשות, נוספות, שהן לא ראויות ולא רצויות.

גאלב מג'אדלה: תודה רבה.