ועדת החוקה, חוק ומשפט, כנסת 16, פרוטוקול מספר 48, 2003-07-09 00:00

אברהם בורג: בוקר טוב.

אברהם בורג: על סדר-היום יש שלוש הצעות חוק, שתי הצעות חוק יסוד והצעת חוק אחת רגילה.

אברהם בורג: שאול יהלום, בוקר טוב, אתה רוצה להציג את הצעת החוק שלך?

שאול יהלום: הצעת החוק שלי עוסקת בבחירה לנשיא המדינה, כאשר יש מועמד אחד בלבד.

שאול יהלום: מה שקורה היום, שאם יש הצבעה, וההצבעה היא בעד ונגד- - -

סיגל קוגוט: לא, זה מה שאתה מציע.

סיגל קוגוט: היום, גם כשיש מועמד בודד, לפי חוק היסוד, צריך 61 חברי כנסת, לכן מצביעים שלוש פעמים, ובפעם השלישית- - -

שאול יהלום: בהצבעה שמים שם?

אברהם בורג: שם ונמנע.

אליעזר זנדברג: לא מתנגדים למועמד.

שאול יהלום: כרגע שמים שם, ומי שלא רוצה את השם, מה הוא שם?

סיגל קוגוט: הוא לא שם.

סיגל קוגוט: צריך 61 חברי כנסת, אם אדם לא מקבל 61 שהצביעו בעד, צריך להצביע שוב, ואם גם בפעם השנייה הוא לא מקבל 61 שהצביעו בעדו, מצביעים שוב, ורק אז- - -

אברהם בורג: המצב היום, של ריבוי מועמדים, לא מעניין אותך.

אברהם בורג: יש תהליך שאתה לא נוגע בו בהצעת החוק שלך.

אברהם בורג: אתה מדבר על מועמד יחיד.

אברהם בורג: מועמד יחיד, אם לא תיקנו את החוק, חייב לקבל את תמיכתם של רוב חברי הכנסת.

שאול יהלום: לא בהצבעה השלישית.

אברהם בורג: הוא חייב לקבל את רוב חברי הכנסת; הוא לא מקבל, מקיימים עוד סיבוב הצבעה.

אברהם בורג: לא קיבל, מספיק רוב רגיל.

אברהם בורג: אתה טוען, בשביל מה להזחיל אותו?

אברהם בורג: הרי ממילא הוא מועמד יחיד, הרי ממילא ברור שבסוף התהליך הוא יהיה המועמד.

אברהם בורג: לכן, במקרה של מועמד יחיד, נוותר על שני הסיבובים הראשונים הדורשים את רוב חברי הכנסת ונעבור ישר למודל הסיבוב השלישי, של רוב רגיל במליאה.

סיגל קוגוט: אז מצביעים בעדו או נגדו, לפי ההצעה שלך.

שאול יהלום: הטענה לכאורה שרוצים לכבד אותו, שיבואו 61 חברי כנסת.

שאול יהלום: איפה האנשים שמצביעים?

שאול יהלום: אלה שלא רוצים, אני לא חושב שישתכנעו בין הסיבוב השני והשלישי.

שאול יהלום: ואם הם נשארו בבית, הרי הסיבוב רציף, לא מצביעים יום למחרת, ואז יכול להיות יותר גרוע.

שאול יהלום: יכולה להיות גם בושה.

שאול יהלום: יכול להיות שבסיבוב השני הוא יקבל אפילו פחות מאשר בסיבוב הראשון, ויכול להיות שאנשים, בגלל כל העניין הזה, בגלל שאין מועמד נגדי, הם ילכו, ובסיבוב השלישי, שבו הוא ייבחר, הוא עוד יקבל פחות מאשר בסיבוב הראשון.

שאול יהלום: יכול להיות מצב כזה?

אברהם בורג: הכול יכול להיות.

אברהם בורג: כבר ראינו ששמעון פרס קיבל 70 מנדטים חמש דקות לפני הבחירות.

אברהם בורג: הכול ראינו פה בכנסת בבחירת נשיא.

אברהם בורג: ההגיון של ההצעה שלך אומר, שברגע שיש מועמד יחיד, אפשר לדלג על כל הפרוצדורה.

אברהם בורג: עזוב את ההתפתחויות הפוליטו-טכניות שיכולות להתפתח.

אברהם בורג: אם יש כמה מועמדים, זה עד שמישהו נופל בנוק-אאוט.

אברהם בורג: יש מועמד אחד, קדימה, סיבוב הצבעה אחד, ומה שהכנסת מחליטה, היא מחליטה.

אברהם בורג: זה ההגיון הפנימי.

אברהם בורג: יש למישהו עכבות?

ורדה אומונסקי: אנחנו ממליצים להשאיר את נוסח הבחירה כפי שהוא, ולא לשנותו.

ורדה אומונסקי: אנחנו סבורים שבחירות למשרה כה רמה של העומד בראש המדינה מחייבות רוב של חברי הכנסת, ולא רוב מקרי של נוכחים באולם המליאה.

אברהם בורג: מקרי זה לא יהיה.

אברהם בורג: אין מציאות מקרית בבחירת נשיא.

ורדה אומונסקי: זו בכל זאת משרה שמחייבת תמיכה מקסימלית, ייצוג נאות של רוב שדרות העם.

ורדה אומונסקי: לא מן הנמנע שתהיה סיטואציה שיגיעו 50 חברי כנסת, לא ייעשה המאמץ הראוי, כי ממילא תהיה בחירה עם אותו רוב שיהיה נוכח באולם באותו יום.

אברהם בורג: אני אתן לך שתי דוגמאות אחרות, ברשותך.

אברהם בורג: נגיד שיש מועמד מאוד קונטרוברסיאלי, מאוד לא אטרקטיבי, ואין אף אחד מולו.

אברהם בורג: כלומר, הוא לא אטרקטיבי, אבל אחרים עוד פחות אטרקטיביים.

אברהם בורג: ולאות מחאה, במצב הקיים, לא יבואו חברי כנסת, ואז שלושה סיבובים הוא יתבזה.

אליעזר זנדברג: זה לא המקרה הבעייתי.

ורדה אומונסקי: אתה מביא מקרה מאוד מאוד חריג.

אברהם בורג: הוא חריג, אבל את הולכת אתי לסצנריו שחברי כנסת לא באים לבחירות על נשיא המדינה.

אברהם בורג: למבקר המדינה, שהוא תמיד מועמד יחיד, אני לא זוכר פעם אחת שהיו שני מועמדים, קבוע, למעלה משני שלישים מחברי הכנסת באו להצביע, וזה מבקר המדינה, זה אויב העם והמעמד, הוא נגדנו, הוא לא בעדנו.

אברהם בורג: על נשיא המדינה, על אחת כמה וכמה.

אברהם בורג: זה מודל אחד.

אברהם בורג: אני אביא מודל שני.

אברהם בורג: הצבענו עליו בכל רוב שלא יהיה, הוא נבחר בכל רוב שלא יהיה, לאחר מכן עושים ישיבה חגיגית של הכנסת, והכנסת כולה, בהרמת יד, מצביעה בעדו.

אברהם בורג: יש הליכים כאלה.

אברהם בורג: אצלי זה היה, בתנועה הציונית, בכל מיני דברים.

אברהם בורג: אני מכבד אותו בישיבה ממלכתית, חגיגית, במחיאות כפיים, וכך הכנסת בוחרת בו.

ורדה אומונסקי: אנחנו חושבים שהסעיף, כפי שהוא, הוא סעיף מכובד, זו בכל זאת לא עוד משרה.

ורדה אומונסקי: זו משרה עם מעמד מסוים.

ורדה אומונסקי: מה אנחנו מסכנים פה?

ורדה אומונסקי: מה אנחנו מעמידים זה מול זה?

ורדה אומונסקי: אי-נוחות מסוימת, תיאורטית בלבד, של מועמד יחיד, שאולי יעבור שלושה סיבובים לעומת--

אברהם בורג: זאת הצגה לא נכונה, אנחנו מציגים בושה מול בושה.

ורדה אומונסקי: --במעמד, קודם כול, ובמשרה.

ורדה אומונסקי: אנחנו חושבים שמן הראוי שיהיה ייצוג מקסימלי של חברי הכנסת, ייצוג של כל שדרות העם.

אברהם בורג: את לא יכולה להכריח אותם לבוא.

ורדה אומונסקי: אני לא יכולה להכריח אותם לבוא, אבל אם אנחנו אומרים שזה לפחות 61- - -

אברהם בורג: ביישת את הנשיא, שלא היה לו ה-61.

ורדה אומונסקי: אם אני מביישת אותו שיהיו 30 או 40 באולם?

שאול יהלום: בסיבוב השלישי את מוכנה שהוא ייבחר גם אם יש חמישה חברי כנסת באולם.

שאול יהלום: נכון או לא? תעני לי.

ורדה אומונסקי: אנחנו מדברים גם פה, שאם יש תיקו או שלא הצלחת, אתה חוזר כעבור 30 יום על הבחירה מחדש.

אברהם בורג: אין תיקו, יש מועמד יחיד.

אליעזר זנדברג: אני אתחיל עם השאלה שהוצגה כאן על ביזוי מול ביזוי.

אליעזר זנדברג: לצורך העניין אני רוצה להיתלות באילנות גבוהים.

אליעזר זנדברג: הרי הצעה דומה כבר נדונה בכנסת הארבע-עשרה, שם היה מדובר בהליך בחירת מועמד בודד למשרת מבקר המדינה.

אליעזר זנדברג: ההצעה נפלה לבסוף.

אליעזר זנדברג: היא נפלה כיוון שחבר הכנסת רובי ריבלין, היום יושב-ראש הכנסת, עמד ושכנע, ובסופו של דבר הוא הציע הסתייגות, ואיין את הצעת החוק.

אליעזר זנדברג: הוא הסביר שהצעת החוק תפגע בכבודו של מבקר המדינה, ולא תועיל לו.

אליעזר זנדברג: יושב-ראש כנסת נוסף, שבח וייס, עלה על הדוכן והסביר, גם הוא התנגד להצעת החוק.

שאול יהלום: גם שם היתה הצעה רק לגבי מועמד אחד?

אליעזר זנדברג: כן.

אליעזר זנדברג: הצעה דומה.

אליעזר זנדברג: אף אחד מהם הרי לא חשוד שהוא לא דואג לכבודם, גם של הכנסת וגם של נשיא המדינה.

אברהם בורג: כל אחד מאלה שהזכרת גם רואה את עצמו בתור מועמד יחיד לאחד התפקידים המדוברים.

אליעזר זנדברג: אומר שבח וייס, "זה היה סוג של ביזוי", הוא מדבר על בחירתו של המבקר גולדברג.

אליעזר זנדברג: "בא יוסי כץ, מציע הצעה, ונותן בעקיפין, ולא בכוונה, רישוי לביזוי, או מניעת ביזוי על-ידי כך שהפרפרים ילכו להם".

אליעזר זנדברג: מה ההיגיון של הדברים שאומר שבח וייס?

אליעזר זנדברג: הוא אומר שאנחנו מוכנים לבלוע את זה שחברי הכנסת לא טורחים לבוא, למרות שהם יודעים שהכלל דורש 61.

אליעזר זנדברג: מה נעשה?

אליעזר זנדברג: האם נקפיד עם חברי הכנסת ונעמוד ונקפיד על כבודו של נשיא המדינה וכבודה של הכנסת כגוף בוחר?

אליעזר זנדברג: לא, אנחנו נקבל את המציאות, את המוסר הנוהג שחברי כנסת לא באים, למרות שנדרש 61, ונתאים את חוק היסוד, את החוקה שלנו, להתנהגות של חברי הכנסת.

אליעזר זנדברג: אולי צריך לעשות הפוך?

אליעזר זנדברג: צריך לקבוע מהו המוסר הראוי, האם ראוי ש-61 יבואו ויבחרו, גם מפאת המעמד הטקסי, שמתכנסים 61 חברים במליאה, גם מפאת המעמד הציבורי, הקונצנזוסאלי, נשיא המדינה, ואין צורך לומר, הוא מסמל את אחדות העם וכן הלאה.

אליעזר זנדברג: אחרי שנקבע מהו הראוי, נבדוק האם חברי הכנסת יתכנסו ויפעלו לפי הראוי.

אליעזר זנדברג: אני מניח שבדרך כלל כן יעשו את זה, ולא כדאי לתקן את החוקה שלנו, כיוון שבמקרה אחד ויחיד חברי כנסת נמנעו, והיו חסרים חמישה חברים.

אליעזר זנדברג: אנחנו מסתכלים מה קורה באומות העולם, מעבר לים.

אליעזר זנדברג: גם שם, באופן מפתיע או לא מפתיע, מקפידים בעניין הזה.

אליעזר זנדברג: צריך לבחור את המדינות שנשיא המדינה הוא בעל מעמד דומה למבנה המשטרי שלנו, היינו, ראש המדינה, ולא בעל סמכויות ביצועיות.

אליעזר זנדברג: בגרמניה, לפי סעיף 54 לחוקה, גם שם נדרשים שלושה סיבובים, ורק בסיבוב השלישי אפשר לבחור את המועמד באמצעות רוב רגיל.

אליעזר זנדברג: באיטליה, ששם המצב הוא עוד יותר חמור מן ההיבט הזה, גם שם נדרש רוב של שני שלישים בשני הסיבובים הראשונים, ובסיבוב השלישי - רוב מוחלט, היינו, מחצית.

אליעזר זנדברג: ביוון, שם נדרשים שני שלישים, ובסוף - שתי חמישיות, ואם גם זה לא קורה, מפזרים את הפרלמנט.

אליעזר זנדברג: אולי זו דוגמה קיצונית.

אליעזר זנדברג: לא מצאתי דוגמאות שבחוקה מאפשרים לבחור את מי שעומד בראש המדינה ברוב רגיל בסיבוב הראשון.

אברהם בורג: שאול יהלום, הלום בהם.

שאול יהלום: אני מתפלא על נציג הממשלה ועל נציגת בית הנשיא.

שאול יהלום: כל הנימוקים האלה הועלו כבר בקריאה הטרומית ובקריאה הראשונה בקדנציה הקודמת.

שאול יהלום: ההצעה עכשיו נדונה כבר אחרי רציפות.

אליעזר זנדברג: זאת כנסת אחרת.

אליעזר זנדברג: חשבנו שהוועדה תשמע.

שאול יהלום: ההצעה הזאת היא אחרי פשרה, כי הצעתי גם אם יהיו יותר מועמדים.

שאול יהלום: בסכמה או בחצי הסכמה נגמר שאני מוריד את ההצעה הקודמת.

שאול יהלום: לפי הצעת הממשלה אני הורדתי את ההצעה הראשונה והם אמרו שהם לא יתנגדו.

שאול יהלום: הצעת החוק עברה כבר שתי פרוצדורות.

שאול יהלום: היא עברה פעמיים קריאה של המליאה, ופעם אחת רציפות.

שאול יהלום: זאת אומרת, גם אתם צריכים לשאת על עצמכם את הדמוקרטיה של בית הנבחרים.

שאול יהלום: הכנסת כבר אמרה את דברה שלוש פעמים.

שאול יהלום: היא אמרה במליאתה שהיא רוצה את הצעת החוק הזאת.

שאול יהלום: אדוני יושב-ראש הישיבה, ההצעה היא למנוע בושה, והשאלה היא איפה הבושה היותר מזדמנת.

שאול יהלום: אם באמת היה במדינת ישראל, כפי שקורה בכמה מדינות, שאם אין רוב של 61, לא תהיה בחירה, והכנסת תתפזר חס וחלילה או שלא ייבחר אם לא יהיה רוב מסוים, מיוחס, הייתי מרים ידיים.

שאול יהלום: אבל כאן מרשים מצב שבסיבוב השלישי הוא ייבחר בכל רוב שהוא.

שאול יהלום: ההנחה שלנו, כבאי הבית הזה, אומרת שהרוב בסיבוב השלישי, ההסתברות שהוא יהיה יותר קטן מאשר בסיבוב השני, יותר גבוהה.

שאול יהלום: ההצבעה רצופה, לא אחרי כמה ימים.

שאול יהלום: אם אנשים ישבו בבניין, הרי לא ייתכן שבבחירת נשיא המדינה הם לא היו במליאה – הם היו במליאה, והיו רק 50 בעד.

שאול יהלום: מה יקרה אחרי דקה?

שאול יהלום: יבואו אנשים מקרית-שמונה?

שאול יהלום: לא יבואו, וחלק ילכו, כי הם יאמרו: בחרנו, עשינו את שלנו.

שאול יהלום: ואז יהיו 40 בסיבוב השני.

שאול יהלום: בסיבוב השלישי יהיו שלושה-ארבעה, והוא ייבחר.

שאול יהלום: איזו בושה יכולה להיות?

שאול יהלום: כל הסתברות לבושה, אחרי זה, יותר נמוכה מאשר בצורה הזאת.

שאול יהלום: ואדוני צודק, יבואו אנשים, בכל אופן זו בחירת נשיא המדינה.

שאול יהלום: גם המועמד לנשיא המדינה ידאג שיבואו אנשים, ואנשים לא יעיזו פניהם בפני המועמד, שלא יבואו.

שאול יהלום: הרי הם רוצים יחסים טובים עם הנשיא.

שאול יהלום: קרוב לוודאי שזה יהיה בסדר.

אברהם בורג: שאול יהלום, הרי מלכתחילה זה דיון קצת רחוק מאתנו.

אברהם בורג: זה לא מסוג הדברים שאתה אומר שהם מעניינים ביום-יום.

אברהם בורג: אחת לשבע שביעיות אולי קורה מין מקרה כזה.

אברהם בורג: מה הניע אותך להתחיל את הליך החקיקה?

שאול יהלום: מה שהניע אותי זו הבחירה האחרונה של נשיא המדינה.

שאול יהלום: בבחירה האחרונה היה 60 כנגד 57, וראיתי את הלחצים על חברי הכנסת.

שאול יהלום: ראיתי איך כאשר צריך להשיג עוד קול או עוד שניים כמה מוכנים לשלם עבור העניין הזה, וכמה דברים לא ראויים לכנסת, כאשר אם הוא היה נבחר ב-60 כנגד 57 הוא היה נבחר בכבוד גדול.

שאול יהלום: שום דבר רע לא היה קורה אם הנשיא קצב היה נבחר בסיבוב הראשון, והיו מוחאים כפיים.

שאול יהלום: אחרי זה מישהו החליף את דעתו, זה גם לא כבוד גדול.

שאול יהלום: ראיתי איך "מבקשים" מאנשים שישנו את דעתם.

שאול יהלום: זה מאוד הרגיז אותי.

אברהם בורג: אבל את זה הורדת.

שאול יהלום: בסוף התפשרתי עם הממשלה רק על מועמד אחד.

שאול יהלום: נוסף לכך, אדוני יודע שכאשר אנחנו מתקרבים למועד הבחירה ומציעים הצעות, כל אחד אומר: עשית את זה על בן-אדם.

שאול יהלום: אומרים: אם אתם רוצים, תציעו חוק, שבע שנים היה לכם זמן, מה פתאום, חצי שנה לפני הבחירה אתם מציעים שינוי?

שאול יהלום: הנה, אני מציע, כאשר אנחנו לא יודעים מי יהיה המועמד.

שאול יהלום: עוד אף אחד לא חושב על מועמד לנשיא המדינה.

אברהם בורג: איך קוראים לך, ומאיזה בית-ספר את?

פיה הלל: שמי פיה הלל.

פיה הלל: אני מעירוני א' בתל-אביב.

אברהם בורג: את מבינה על מה הוויכוח?

פיה הלל: לא.

אברהם בורג: יש היום בחירות לנשיא המדינה.

אברהם בורג: הכנסת בוחרת את נשיא המדינה.

אברהם בורג: החוק היום אומר שכשיש שני מועמדים, שאול ואני מתמודדים, אחד מאתנו צריך לקבל לפחות תמיכה 61 חברי כנסת.

אברהם בורג: סבוב אחד לא קיבלתי 61.

אברהם בורג: סיבוב שני לא קיבלתי 61.

אברהם בורג: בא הסיבוב השלישי, ונבחרים בכל רוב, אפילו שניים נגד אחד.

אברהם בורג: נתתי שני סיבובים למרבית הבית, מכובד כמו שורדה אומונסקי רוצה.

אברהם בורג: לא הלך, הלכנו לרוב רגיל, כדי שזה לא יימשך לנצח.

אברהם בורג: בא חבר הכנסת יהלום ומציע, אם יש רק מועמד אחד – ברור שאין קונטרוברסיה, ברור שיש עליו הסכמה יותר רחבה – שנוותר על הסיבובים שבהם צריך את רוב הבית.

אברהם בורג: תהיה הצבעה רגילה.

אברהם בורג: אנחנו מניחים שמן הסתם זה חגיגי, זו בחירת נשיא, זה יום מכובד, באים הרבה מאוד חברי כנסת.

פיה הלל: אתה אומר שתהיה הצבעה אחת.

אברהם בורג: הוא יקבל, נגיד, 59 נגד אפס, אין לו את רוב הבית.

אברהם בורג: אבל עדיין הוא היחיד שנבחר.

אברהם בורג: אם, חלילה, ייווצר מצב שרוב הבית מצביע נגד, כנראה הוא מועמד לא ראוי, ואז דאי ששום הצבעה אחרת לא היתה מועילה.

פיה הלל: הכול, במידה ואין עוד מועמדים?

אברהם בורג: מציע חבר הכנסת יהלום, כשאין עוד מועמדים, לא ללכת לפרוצדורה של 61.

אברהם בורג: יכול להיות מצב שאת מועמדת יחידה, ואת מקבלת בסיבוב הראשון 60 ובסיבוב השני 60, ואת לא נבחרת, כי את צריכה 61.

אברהם בורג: ואז מגיע הסיבוב השלישי, כבר נמאס לחברי הכנסת.

אברהם בורג: נשארנו רק שאול יהלום ואני, והוא מצביע בעדך, ואני נמנע, ואת נבחרת ברוב של אחד.

אברהם בורג: זאת ההצעה.

אברהם בורג: איפה את מרגישה יותר טוב.

אליעזר זנדברג: אפשר להציג את זה כך.

אברהם בורג: היא שמעה את הדיון.

פיה הלל: הגיוני שיהיה רק מתמודד אחד למשרה חשובה כזאת?

אברהם בורג: יכול להיות מצב כזה.

שאול יהלום: היו מקרים שהיה מועמד אחד.

אברהם בורג: בן-צבי היה מועמד יחיד.

אברהם בורג: הנשיא הראשון.

ורדה אומונסקי: הנשיא הרצוג בקדנציה השנייה.

פיה הלל: אם יש מועמד אחד, עדיין יש בחירות?

אברהם בורג: ודאי.

אברהם בורג: את צריכה את האקט של אישור הכנסת.

פיה הלל: זה נראה לי הגיוני.

אברהם בורג: תודה.

אברהם בורג: מישהו עוד רוצה להוסיף משהו?

אליעזר זנדברג: צריך לזכור שהמשפט הידוע שאומר שהחוק מכוון התנהגות נכון גם לגבי חוק יסוד שקבועה בו פרוצדורה.

אליעזר זנדברג: למה אני מזכיר את זה?

אליעזר זנדברג: כשאנחנו חוששים שיהיו רק שניים או שלושה מצביעים, אנחנו מניחים לפי השיטה הקיימת.

אליעזר זנדברג: בשיטה הקיימת חברי הכנסת יודעים שנדרש 61, ולכן הם טורחים לבוא, ואנחנו מתקרבים במספרים ל-61, ברוב המקרים עוברים את זה.

אליעזר זנדברג: אבל עשוי להיות מצב של 50, כיוון שהם יודעים שלא נדרש 61.

אליעזר זנדברג: צודק חבר הכנסת יהלום שבסיבוב השלישי לא נדרש, אלא רוב רגיל, ואז עשויים להישאר מעט.

אברהם בורג: אנחנו בוויכוח לא נכון.

אברהם בורג: שמעתי מה שאמרת שלקבוע את הנורמה ועל-פיה לקבוע את ההתנהגות, רק שאליה וקוץ בה.

אברהם בורג: אם יש חוק יסוד, ואתה אומר: לא מעבירים, אלא ב-61, אין 61 – אין.

אברהם בורג: הייתי אומר שזאת נורמה סבירה.

אברהם בורג: אני מקבל את זה.

אברהם בורג: אין לנשיא 61 – אין.

אברהם בורג: אבל קבעת את השסתום.

אברהם בורג: נגיד שאני מועמד, שאול יהלום לא יכול להצביע בשבילי, הוא פשוט מכיר אותי יותר טוב מכל אחד אחר פה בבית, והוא לא יכול להצביע בשבילי.

אברהם בורג: הוא לא יבוא למליאה, ובעצם היעדרו הוא מונע את בחירתי, ואחרי כן הוא יחכה לסיבוב הרגיל.

אברהם בורג: משום שפתחת פתח מלמטה, של הסיבוב השלישי, אתה נותן כאן אפשרות לא להפעיל את ה-61, את הקביעה הנורמטיבית שלך.

אברהם בורג: אם היית בא בהצעה נגדית לשאול יהלום, רק 61, הייתי אומר שיש כאן תזה מול תזה.

אברהם בורג: אין לכם תזה לפי החוק הקיים.

אליעזר זנדברג: אני חושב שיש.

אליעזר זנדברג: צריך להסתכל על שתי מוטיבציות.

אליעזר זנדברג: אתה הצגת כאן דוגמה שבה המוטיבציה של חבר כנסת נעדר היא מכוונת, הוא רוצה שהמועמד לא ייבחר, והוא מביע דעתו על כך.

אליעזר זנדברג: אני לא חושב שזאת הבעיה שאנחנו דנים בה.

אליעזר זנדברג: אם אומנם חברי כנסת נעדרים במכוון, כדי להביא מועמד, אני חושב שטוב שכך, שהמועמד יעבור סיבוב אחרי סיבוב, כי זה אומר משהו על מועמדותו ועל מעמדו אחר כך כנשיא.

אליעזר זנדברג: אנחנו לא מדברים על מוטיבציה מכוונת.

אברהם בורג: תן לי נשיא ברוב של שניים נגד אחד בתחילת הקדנציה, לא תכיר אותי בסוף הקדנציה.

אברהם בורג: מה זה חשוב איך הוא נבחר?

אליעזר זנדברג: הבעיה כאן היא היעדרות מתוך רשלנות.

אברהם בורג: אין דבר כזה.

אליעזר זנדברג: למה לא בא הרוב הדרוש?

אליעזר זנדברג: כי הם יודעים שיש מועמד יחיד, אז הוא בלאו הכי ייבחר.

אברהם בורג: מתי הם לא באים?

אברהם בורג: איל זנדברג, למבקר המדינה, שהוא מועמד יחיד, באים 80 חברי כנסת.

אליעזר זנדברג: לא באו.

אליעזר זנדברג: זאת הבעיה.

אליעזר זנדברג: למבקר המדינה, למשל, לא באו מספיק חברים.

אליעזר זנדברג: לא מתוך שלא תמכו בו, אלא כי חשבו שהוא מועמד יחיד, הוא מסוכם, אין צורך לבוא.

אליעזר זנדברג: אם נשנה את הכלל, חברים לא יבואו אפילו בפעם הראשונה.

שאול יהלום: עם כל החוק שלך הם לא באו.

שאול יהלום: ביישת אותו בפעם שלישית.

אברהם בורג: איל זנדברג, אתם תגישו הסתייגות של הממשלה?

אליעזר זנדברג: לא שאני יודע עליה.

סיגל קוגוט: אני מבקשת שנצביע על הסתייגות של חד"ש.

סיגל קוגוט: כאן, בהצעת החוק של חבר הכנסת יהלום, אם לא נבחר נשיא, כלומר, היה שוויון, עושים עוד בחירה אחרי חודש, ובסיפה כתוב "תימסר ההודעה לחברי הכנסת, לפחות 14 ימים מראש".

סיגל קוגוט: ההסתייגות היא שזה יבוא 21 ימים מראש.

אברהם בורג: זו הסתייגות לדיבור?

סיגל קוגוט: לא.

סיגל קוגוט: זאת הסתייגות מהותית.

סיגל קוגוט: אנחנו רצינו שהטווח יהיה קצר.

אברהם בורג: אתה רוצה לכלול את זה בחוק?

שאול יהלום: למה לא?

שאול יהלום: מה אכפת לי 21 יום ולא 14 יום?

סיגל קוגוט: אז יהיה רק שבוע להתארגן.

סיגל קוגוט: רציתם שתוכלו לחפש מועמד אחר.

אברהם בורג: נצביע נגד ההסתייגות, ניתן לו אפשרות להעלות אותה במליאה.

אברהם בורג: מי בעד ההסתייגות?

אברהם בורג: מי נגד?

אברהם בורג: מי נמנע?

אברהם בורג: הצבעה בעד – אין נגד – 2 נמנעים - אין ההסתייגות לא אושרה, ועוברת למליאה.

אברהם בורג: ההסתייגות לא התקבלה, היא תעלה למליאה.

אברהם בורג: אנחנו נצביע על הצעת החוק, כפי שהיא מוצעת על-ידי חבר הכנסת שאול יהלום.

אברהם בורג: הצעת חוק יסוד: נשיא המדינה (תיקון מס' 8) (בחירת מועמד יחיד), מי בעד?

אברהם בורג: מי נגד?

אברהם בורג: מי נמנע?

אברהם בורג: הצבעה בעד – 2 נגד – אין נמנעים – אין אושר להעביר את הצעת חוק-יסוד: נשיא המדינה (תיקון מס' 8) (בחירת מועמד יחיד) לקריאה שנייה ושלישית.

אברהם בורג: חבר הכנסת יהלום וחבר הכנסת בורג בעד, נגד – אין, נמנעים – אין.

אברהם בורג: הצעת חוק זו עברה.

אברהם בורג: הצעת חוק מבקר המדינה (תיקון מס' 34) (בחירת מועמד יחיד), התשס"ב-2002

סיגל קוגוט: ההצעה לגבי מבקר המדינה נגררת מההצעה הקודמת.

אברהם בורג: איל זנדברג, יש לכם אותה טענה לגבי מבקר המדינה?

אליעזר זנדברג: יש טענות דומות.

אליעזר זנדברג: בכל מקרה, הפער לא יהיה רצוי.

אברהם בורג: הדיון שנעשה היה דיון משולב, כי שיטת הבחירות היא אותה שיטת בחירות.

אברהם בורג: אלה שני האישים החיצוניים היחידים לכנסת שמליאת הכנסת בוחרת.

אברהם בורג: הליך הבחירה של נשיא המדינה כמוהו כהליך הבחירה של מבקר המדינה.

אברהם בורג: ברגע ששינינו את בחירתו של הנשיא, מתבקש הגיונית, ונובע מן הדבר, ומכך גם נולדה ההצעה הנוספת, שינוי הליך בחירתו של מבקר המדינה.

אברהם בורג: אותן הכרעות שהחלנו לגבי חוק הנשיא מחילים גם על מבקר המדינה.

אברהם בורג: יש אותה הסתייגות של נאזם מחד"ש?

סיגל קוגוט: לא.

סיגל קוגוט: אני אציע לו, כדי שזה יהיה אותו דבר.

אברהם בורג: מי בעד ההסתייגות הפוטנציאלית של חד"ש?

אברהם בורג: מי נגדה?

אברהם בורג: הצבעה בעד – אין נגד – 2 ההסתייגות הפוטנציאלית לא אושרה, ועוברת למליאה.

אברהם בורג: בעד ההסתייגות – אף אחד, נגדה – כולם.

אברהם בורג: אם הוא אכן רוצה אותה, היא עוברת כהסתייגות.

אברהם בורג: נצביע על הצעת חוק מבקר המדינה (תיקון מס' 34) (בחירת מועמד יחיד), התשס"ב-2002.

אברהם בורג: מי בעד הצעת הוועדה?

אברהם בורג: מי נגד?

אברהם בורג: מי נמנע?

אברהם בורג: הצבעה בעד – אין נגד – 2 ההסתייגות לא אושרה, ועוברת למליאה.

אברהם בורג: בעד – שניים, יהלום ובורג.

אברהם בורג: נגד – אין.

אברהם בורג: נמנע – אין.

אברהם בורג: עברה גם הצעת חוק זו, שתעלה למליאה על-ידי היושב-ראש במהרה בימינו, אמן.

שאול יהלום: כאן אומרים שבתוך 30 יום תהיה הבחירה הנוספת.

שאול יהלום: מה המשמעות שהיושב-ראש מודיע?

סיגל קוגוט: הוא צריך להודיע לחברי הכנסת שייערכו לקראת הישיבה, לכן עדיף לתת להם יותר זמן להציע את המועמד.

סיגל קוגוט: 14 יום זה מספיק להודיע להם על התאריך המדויק שהוא קבע.

שאול יהלום: אם הוא מודיע בתוך 21 יום, מה זה משנה?

סיגל קוגוט: זה מקצר להם את הזמן להביא את המועמדים שלהם.

שאול יהלום: למה?

אליעזר זנדברג: יש סך זמן בין בחירה לבחירה, ואז השאלה כמה מן הזמן מוקצב להודעה לחברים על המועמדים, היינו, סגירת רשימת המועמדים, וכמה מוקצב לחיפוש מועמד כדי להציג אותו.

אליעזר זנדברג: בחוק הקיים, שבעה ימים לפני יום הבחירה יושב-ראש הכנסת חייב להודיע על המועמדים.

שאול יהלום: מה זה משנה אם הוא יודיע שבתוך 21 יום יש בחירה?

אברהם בורג: זה בלי המועמדים, זה רק התאריך.

אברהם בורג: זו הפרוצדורה.

סיגל קוגוט: במחשבה שנייה, ההסתייגות של חד"ש לא משנה כלום.

סיגל קוגוט: אני אקרא את סעיף 5 בחוק-יסוד נשיא המדינה: "בחירת נשיא המדינה תיערך לא מוקדם מתשעים יום ולא יאוחר משלושים יום לפני תום תקופת כהונתו של הנשיא המכהן; נתפנה מקומו של נשיא המדינה לפני תום תקופת כהונתו, תיערך הבחירה תוך ארבעים וחמישה ימים מהיום שנתפנה מקומו; יושב ראש הכנסת, בהתייעצות עם הסגנים, יקבע את יום הבחירה ויודיע עליו בכתב לכל חברי הכנסת לפחות עשרים יום מראש; חל מועד הבחירה שלא בזמן אחד הכנסים של הכנסת, יכנס יושב ראש הכנסת את הכנסת לשם בחירת נשיא המדינה".

סיגל קוגוט: כאן כתוב "לפחות עשרים יום מראש".

סיגל קוגוט: זו הפרוצדורה הרגילה.

אברהם בורג: יש 45 ימים, הוא יכול לתת שבועיים לברברת, ללכת לחפש מועמד.

סיגל קוגוט: תראה את סעיף 6: "נקבע יום הבחירה, רשאים עשרה.

סיגל קוגוט: ..

סיגל קוגוט: להציע מועמד".

אברהם בורג: יש 45 יום שנועדו לחפש מועמדים והתקשקש.

שאול יהלום: הם לא נועדו.

שאול יהלום: יודעים 50 שנה שיהיו 45 יום.

אברהם בורג: אבל זה 45 יום של החיפוש של המועמדים, של הבדיקות וכן הלאה.

אברהם בורג: בתוך 45 יום יש שתי קומות.

אברהם בורג: קומה אחת, 25 יום, זה חופשי לחיפוש, ועוד 20 יום היושב-ראש קבע, ואז מתחילה הספירה לאחור באמת.

שאול יהלום: אז יש עוד עשרה ימים להגיש את המועמדות.

אברהם בורג: ב-45 ימים יש קומה אחת חופשית, וקומה אחת כבר מוגדרת בפרוצדורה.

אליעזר זנדברג: החבירה היא בתוך 45 ימים.

שאול יהלום: בחוק שלי אין 45 ימים, אלא הכול מצטמצם ל-30 יום.

אברהם בורג: כי אנחנו כבר בסיבוב השני.

שאול יהלום: כל אחד יודע שיש 30 יום, וכל הקומות קיימות.

שאול יהלום: השאלה היא מתי היושב-ראש מחויב, על-פי החוק, ל-30 יום.

שאול יהלום: מתי הוא מודיע, באיזו שעה, זה לא משנה.

סיגל קוגוט: הוא מודיע על היום.

סיגל קוגוט: אחרי שהוא מודיע יש לחברי הכנסת, לפי סעיף 6, 10 ימים להגיש מועמד.

שאול יהלום: אין לו הרבה ברירות על היום.

סיגל קוגוט: קבלת ההסתייגות משמעה- - -

שאול יהלום: לפני ההסתייגות.

שאול יהלום: יש 30 יום, היושב-ראש מודיע על 14 יום.

שאול יהלום: על מה הוא מודיע?

סיגל קוגוט: הוא מודיע לפחות 14 יום מראש לחברי הכנסת.

שאול יהלום: על מה הוא מודיע, הרי היום קבוע?

סיגל קוגוט: בתוך 30 יום.

סיגל קוגוט: מקסימום 30 יום.

שאול יהלום: היושב-ראש מודיע 14 יום מראש.

סיגל קוגוט: רוצים להגיד שלא תיעשה לפני 14 יום.

שאול יהלום: מגבילים את היושב-ראש, שהוא לא יכול לקצר את התקופה לפחות מ-21 יום.

שאול יהלום: במקרה שלנו הוא יכול לקצר את התקופה ל-14 יום.

אברהם בורג: יש בזה הגיון.

אברהם בורג: כי אם היתה תקלה, החיפוש הפוליטי ייקח יותר זמן.

אליעזר זנדברג: אם הוא יהיה חייב להודיע תוך 21 יום, הוא יקבע תאריך שאולי יהיה מוקדם מדי, ואולי לא יגיעו למועמדים, צריך לתת פה יותר גמישות.

אברהם בורג: 21 ימים נותנים לו יותר גמישות.

אליעזר זנדברג: יש 30 פחות 21, הוא צריך תוך שבוע להציג את תאריך הבחירה.

אברהם בורג: זה הפוך, לדעתי.

שאול יהלום: הוא יכול לקבוע את תאריך הבחירה לעוד 10 ימים?

אליעזר זנדברג: לא.

אליעזר זנדברג: הוא חייב כבר בתוך תשעה ימים מהבחירות הכושלות, להודיע מה יום הבחירה, כי הוא מוגבל עם ה-30 יום שספרו 21 אחורנית.

אליעזר זנדברג: 30 יום זה נוקשה.

שאול יהלום: בין ה-30 יום הוא יכול לקצר את התקופה?

סיגל קוגוט: הוא יכול פחות מ-30 יום.

שאול יהלום: בא היושב-ראש, מטעמים שלו ואומר שהבחירות בעוד 14 יום.

שאול יהלום: הוא יכול לעשות את זה בליל הבחירות?

אברהם בורג: הוא יכול.

אברהם בורג: אז הוא מצמצם את משך הזמן לחיפוש.

שאול יהלום: יש רק 14 יום לחפש מועמדים.

אברהם בורג: ההנחה אומרת שאם היו בחירות איומות ונוראות זו טראומה שמצריכה היערכות של המערכת הפוליטית, צריך ללכת לחפש מועמדים מפה ומשם.

אברהם בורג: אם, למשל, יש יושב-ראש שהוא דעתן, והיו דברים מעולם, הוא אומר: אל תשחקו אתי משחקים.

אברהם בורג: זה לא מעניין אותי.

אברהם בורג: אני רוצה להתייצב מאחורי פלוני, שהרגע הוא נראה בעל הסיכויים הגדולים ביותר.

אברהם בורג: מהר שלל חש בז, הוא קובע תאריך.

אברהם בורג: שאול יהלום, למשל, לא מספיק להביא את פרופ' אלון, כדי שיתמודד מולו, ודפקתי אותו עם התאריך.

אברהם בורג: יושב-ראש יכול לעשות כאן משחק דרמטי שמכריע מי יהיה הנשיא.

אברהם בורג: באים 21 הימים של סיעת חד"ש ואומרים: סליחה, זו טראומה לאומית מספיק גדולה, שתתנו לכל מי שמסוגל עכשיו להביא מועמדים להציג אותם.

אליעזר זנדברג: 21 יום מראש, לא בתוך 21 יום מהבחירה הכושלת.

אברהם בורג: נגיד שיש לו רק 14 יום מראש.

אברהם בורג: בליל הבחירות הוא מודיע על שבועיים, בתוך שבועיים שאול יהלום צריך להביא את פרופ' אלון.

אברהם בורג: אם בליל הבחירות הוא מודיע על שלושה שבועות, יש לו עוד שבוע להביא אותו.

אליעזר זנדברג: לא על זה מדובר פה.

אליעזר זנדברג: כתוב "יקבע את יום הבחירה ויודיע עליו בכתב".

שאול יהלום: הוא לא יכול לקבוע על יום בחירה קצר מ-21 יום.

אברהם בורג: לכן ההצעה של חד"ש היא חכמה.

אברהם בורג: היא נותנת מרווח פעולה יותר גדול.

שאול יהלום: בתוך ה-30 יום היא לא נותנת לו לקצר את הזמן.

שאול יהלום: בשיטה שלנו הוא יכול להחליף את ה-30 ב-14.

שאול יהלום: את נותנת ליושב-ראש רשות להפוך את ה-30 ל-14 יום.

שאול יהלום: הוא מודיע באותו לילה אחרי הברוך ואומר: יום הבחירות יהיה 14 יום מהיום.

שאול יהלום: זה חוקי, זה בתוך ה-30 יום, ויש 14 יום להתארגן, והוא הודיע.

שאול יהלום: אומרת חד"ש: לא.

שאול יהלום: אל תיתן.

שאול יהלום: תגיד לו שינצל עוד יותר את ה-30 יום.

שאול יהלום: בתוך ה-30 יום מקסימום הוא יכול לקצר בשבוע ולא בשבועיים, ל-21 יום.

סיגל קוגוט: אנחנו רק צריכים להאריך קצת את הזמן.

סיגל קוגוט: כי סעיף 6 אומר, "נקבע יום הבחירה" – ואתה אומר שהוא חייב להודיע לפחות 21 יום מראש – "רשאים עשרה, לפחות, מחברי הכנסת להציע מועמד; ההצעה תהיה בכתב ותימסר...

סיגל קוגוט: לא יאוחר מעשרה ימים לפני יום הבחירה".

שאול יהלום: לשיטתך נתנו ארבעה ימים, כאן הוספנו, ויהיו 11 יום.

סיגל קוגוט: אני רק צריכה לבדוק שלא צריך להאריך מעבר ל-30 ימים.

שאול יהלום: לא.

שאול יהלום: הוא בתוך 21 יום מודיע, בתוך 30 הימים הוא קובע איפה ה-21.

אברהם בורג: אם אנחנו משנים רק את ה-14 יום, צריך בתוך ארבעה ימים להביא מועמד.

אברהם בורג: זה בלתי נסבל בעליל אם ב-21 יום צריך, תוך 11 יום, להביא מועמד.

אברהם בורג: אבל עשרה ימים הוא על פרק זמן של 45 יום הקודמים, בשיטה הנורמלית והרגילה.

אליעזר זנדברג: זה 30 ימים.

אליעזר זנדברג: 45 ימים זה במקרה המיוחד, זה במקרה המיוחד שהתפנתה כהונתו.

אברהם בורג: אפשר לצמצם את עשרה הימים לשבוע?

סיגל קוגוט: שיצטרכו להביא מועמד בתוך שבוע?

אברהם בורג: אני צריך שפיל.

סיגל קוגוט: תגידו מה אתם רוצים, ואנחנו ננסח את זה.

אברהם בורג: 21 יום מליל הטראומה.

אברהם בורג: תן לעשרה חברי כנסת את השבוע לפני, הם חייבים להציג שבוע לפני.

סיגל קוגוט: זה נותן להם עוד כמה ימים.

שאול יהלום: יש להם 14 יום לחפש, אם הנשיא צמצם ל-21 יום.

סיגל קוגוט: אנחנו נתקן את סעיפים 5 ו-6 לחוק-יסוד: נשיא המדינה.

סיגל קוגוט: בסעיף 5 זה 21 יום, ובסעיף 6 זה שבעה ימים.

אליעזר זנדברג: השאלה אם כדאי לתקן את סעיף 5, כדי שזה יהיה 21 יום, כשהיום זה 20 ימים.

אליעזר זנדברג: האם ההבדל של היום האחד שווה את התיקון?

סיגל קוגוט: נוריד את חד"ש מיום אחד.

סיגל קוגוט: אתם מבקשים לתקן את סעיף 6, במקום שיהיה "לא יאוחר מעשרה ימים לפני הבחירה", יהיה "שבעה ימים לפני הבחירה".

אברהם בורג: מי בעד הרביזיה?

אברהם בורג: מי נגד?

אברהם בורג: מי נמנע?

אברהם בורג: הצבעה בעד – 2 נגד – אין הרביזיה התקבלה.

אברהם בורג: התקבלה בקשת הרביזיה.

אברהם בורג: אנחנו חוזרים להצעת חוק נשיא המדינה (תיקון מס' 8) (בחירת מועמד יחיד).

אברהם בורג: אנחנו עוברים לסעיף 2(ג), "לא נבחר נשיא לפי סעיף קטן (ב), תיערך בחירה חוזרת בתוך שלושים ימים מיום ההצבעה ויחולו הוראות סעיפים 5 עד 8", ואחרי כן ייכתב "ואולם הצעת המועמד לפי סעיף 6(א) תוגש לא יאוחר משבעה ימים לפני יום הבחירה".

אברהם בורג: זה משאיר 20 ימים.

אברהם בורג: אני מעמיד את ההצעה הזאת להצבעה.

אברהם בורג: מי בעד?

אברהם בורג: מי נגד?

אברהם בורג: מי נמנע?

אברהם בורג: הצבעה בעד – 2 נגד – אין נמנעים – אין אושר להעביר למליאה לקריאה שנייה ושלישית את הצעת חוק-יסוד: נשיא המדינה (תיקון מס' 8) (בחירת מועמד יחיד), בכפוף לשילוב ההסתייגות של חד"ש.

אברהם בורג: בעד – חברי הכנסת יהלום ובורג.

אברהם בורג: נגד – אף לא אחד.

אברהם בורג: אין נמנעים.

אברהם בורג: אם כן, ההצעה אושרה בתיקונים המתבקשים.

אברהם בורג: אני מעמיד את אותו תיקון להצעת חוק מבקר המדינה (תיקון מס' 34) (בחירת מועמד יחיד), מי בעד?

אברהם בורג: מי נגד?

אברהם בורג: מי נמנע?

אברהם בורג: הצבעה בעד – 2 נגד – אין נמנעים – אין אושר להעביר למליאה לקריאה שנייה ושלישית את הצעת חוק מבקר המדינה (תיקון מס' 34) (בחירת מועמד יחיד), התשס"ב-2002, בכפוף לשילוב ההסתייגות של חד"ש.

אברהם בורג: אם כן, אושרו שתי ההצעות בתיקונים המתבקשים.

אברהם בורג: הצעת חוק-יסוד: נשיא המדינה (תיקון מס' 7) (הפסקת כהונה זמנית)

אברהם בורג: אנחנו עוברים לנושא הבא: הצעת חוק-יסוד: נשיא המדינה (תיקון מס' 7) (הפסקת כהונה זמנית).

דורית ואג: היושב-ראש הקבוע ביקש להשתתף בנושא השלישי.

דורית ואג: אני קוראת לו.

אברהם בורג: מיקי איתן, באופן עקרוני, על אף התנגדות משרד המשפטים ובית הנשיא אישרנו את הצעת החוק של שאול יהלום, ואת ההצעה הנגזרת ממנה של מבקר המדינה, שבמידה ויש מועמד יחיד, יש רק סיבוב הצבעה אחד ברוב רגיל של חברי הכנסת, עם הסתייגות של חד"ש, לגבי משכי זמן, שאולי תכף היא תשתנה.

שאול יהלום: אם אין לזה שום מהות, ויודעים שזה בעוד 30 יום, ואחרי 21 יום הוא מודיע את השעה, אין בעיה.

שאול יהלום: מה אכפת לי שלא יהיו הסתייגויות לחוק?

שאול יהלום: אני מעדיף שלא יהיו הסתייגויות לחוק.

סיגל קוגוט: אני חושבת שזה הפוך, שההצעה של חד"ש יותר טובה אפילו.

אברהם בורג: מיקי איתן, תציג את הצעת החוק שלך.

מיכאל איתן: המקרה שאליו התייחסתי, שממנו יצאתי, היה המקרה של עזר וייצמן.

מיכאל איתן: כשעזר וייצמן היה נשיא ונפתחה נגדו חקירה, הוא אמר, בצדק, שהוא לא יכול לצאת לחופשה.

מיכאל איתן: אני יכול או להתפטר או להישאר, וזה מצב מאוד לא תקין, ויכולים להיות גם מקרים אחרים.

סיגל קוגוט: היום החוק מכיר רק מטעמי בריאות, ויכולים להיות טעמים אחרים.

סיגל קוגוט: כתוב בחוק: "אם הודיע לוועדת הכנסת כי מטעמי בריאות נבצר ממנו דרך ארעי, למלא את תפקידו".

אברהם בורג: מציע מיקי איתן למחוק "מטעמי בריאות", ויהיה כתוב "אם הודיע לוועדת הכנסת כי נבצר ממנו...".

אברהם בורג: אנחנו סומכים, כשמדובר בנשיא המדינה, על שיקול הדעת שלו.

סיגל קוגוט: ועדת הכנסת צריכה גם לאשר את זה.

מיכאל איתן: אנחנו בכך מרחיבים את סמכויות הנשיא, לא מקצצים.

מיכאל איתן: שיקול הדעת בידיו.

מיכאל איתן: אין כאן פגיעה באמון במוסד, אין פגיעה באמון באדם.

אברהם בורג: יכול להיות שיש אפילו הקלה אם יש חקירה קנטרנית.

אברהם בורג: במקום שתהיה נשיאות תחת חקירה, הוא יכול לזוז הצידה, תמה החקירה, הוא חוזר למקום, ולא קרה כלום.

אברהם בורג: בכל מקרה אחר הוא צריך להתפטר, ואז הוא לא יכול לשוב אל תפקידו.

אברהם בורג: ורדה אומנסקי, בבקשה.

ורדה אומונסקי: אנחנו לא נוקטים עמדה.

אברהם בורג: איל זנדברג, בבקשה.

אליעזר זנדברג: יש טעות קטנה.

סיגל קוגוט: מצאנו טעות.

סיגל קוגוט: גם בכותרת השוליים וגם באזכור הסעיף.

אברהם בורג: בהנחה שהכול ינוסח כהלכה מבחינה טכנית, אני מעמיד להצבעה את הצעת חוק-יסוד: נשיא המדינה (תיקון מס' 7), של חבר הכנסת מיקי איתן.

אברהם בורג: מי בעד?

אברהם בורג: מי נגד?

אברהם בורג: מי נמנע?

אברהם בורג: הצבעה בעד – 3 נגד – אין נמנעים - אין אושר להעביר את הצעת חוק-יסוד: נשיא המדינה (תיקון מס' 7) (הפסקת כהונה זמנית) לקריאה שנייה ושלישית במליאה.

אברהם בורג: בעד – חברי הכנסת יהלום, איתן ובורג.

אברהם בורג: נגד – אין.

אברהם בורג: נמנע – אין.

אברהם בורג: אם כן, אושר להעלות את ההצעה לקריאה שנייה ושלישית, על-ידי יושב-ראש הוועדה, במליאת הכנסת, במהרה בימינו.

אברהם בורג: תודה.

אברהם בורג: שונות

אברהם בורג: אני מבקש מהוועדה לאשר את הרכב ועדות המשנה הבאות - לחוקי בחירות: גדעון סער – היו"ר, אברהם רביץ, רשף חן, אופיר פינס, נסים זאב, אברהם בורג, ניסן סלומינסקי, אליעזר כהן ויולי אדלשטיין; לחוק החברות: רשף חן – היו"ר, נעמי בלומנטל, נסים זאב, ניסן סלומינסקי ואליעזר כהן.

אברהם בורג: מי בעד הרכב הוועדות?

אברהם בורג: מי נגד?

אברהם בורג: מי נמנע?

אברהם בורג: הצבעה בעד – 1 נגד – אין נמנעים – אין הרכב ועדות המשנה אשור.

אברהם בורג: ההרכב אושר ברוב מוחץ.

אברהם בורג: תודה לכולם.