ועדת החינוך, התרבות והספורט, כנסת 16, פרוטוקול מספר 527, 2005-12-21 10:00

אברהם פורז: אני לא בטוח שהאיחולים יספיקו, אבל זה לא יזיק.

אברהם פורז: יש לך משימה מאוד קשה, ואני מאחל לך הצלחה.

אברהם פורז: אם כך, התרשמתי שלארגוני המורים יש תוכניות.

אברהם פורז: חשבתי שמן הראוי שוועדת החינוך של הכנסת תשמע במה דברים אמורים, מה הכוונה, מה התוכניות, במה מדובר כדי שנהיה בתמונה.

אברהם פורז: אמנם הבחירות הן בעוד 3 חודשים, אבל ב- 3 החודשים האלה עדיין אפשר לכנס את הוועדה ולקדם חלק מן הנושאים אף על פי שהכנסת יוצאת היום לפגרת בחירות.

אברהם פורז: לפחות עוד 3 חודשים אני יושב ראש הוועדה, וזה הרבה זמן.

אברהם פורז: אני אשמח לשמוע מנציגי המורים מה התוכניות, למה הקמפיין הזה, על מה מדובר, איפה אנחנו נמצאים.

רן ארז: בוקר טוב.

רן ארז: גם אני רוצה לאחל פומבית הצלחה רבה למנכ"לית החדשה.

רן ארז: אני מכיר אותה, ואני יודע שיש לה היכולות להצליח, ואם יאפשרו לה יש לה גם סיכויים.

רן ארז: לעצם העניין.

רן ארז: כפי שאמרת, 3 חודשים במדינת ישראל הם נצח, הרבה דברים יכולים לקרות ב- 3 חודשים.

רן ארז: השקפת חיי היא שכדי לקדם את מערכת החינוך צריך לעבוד אחרת וצריך להיות מתוגמל אחרת.

רן ארז: מאז שאני יושב ראש ארגון המורים לא עשיתי שום שביתה כדי לקבל תוספת שכר, ואני גם לא מתכוון לעשות זאת.

אברהם פורז: זה אל תגיד כדי יבינו מיד שאין על מה לדבר איתך.

רן ארז: אני נאבק כדי לעשות שינוי במערכת החינוך, ואני מתכוון לשינוי אמיתי במערכת החינוך.

רן ארז: יזמתי אותו אפילו בעבר, ועמירה יודעת זאת.

רן ארז: יצאנו לדרך עם הרפורמה "עוז לתמורה" במערכת החינוך שכבר נוסתה בהצלחה רבה ב- 5 בתי-ספר.

רן ארז: זאת אומרת, אנחנו עצמנו יזמנו שינוי בהרגלי העבודה של מורים ושינוי בדפוסי חשיבה, כי הגענו למסקנה שאם אנחנו רוצים להיות פרופסיה אנחנו צריכים להתנהג אחרת.

רן ארז: אם נהיה פרופסיה ונתנהג אחרת גם הציבור יתנהג אלינו בהתאם.

רן ארז: לכן אמרנו: נעבוד אחרת, ניתן אחרת, נקבל אחרת.

רן ארז: לצערי הרב, שרת החינוך עצרה את זה מסיבותיה, ויצאנו לדרך עם משהו אחר.

רן ארז: המשהו אחר הזה זה פסאודו רפורמה.

רן ארז: אין בזה כלום, לא נעשה כלום, זה כישלון אדיר בניסוי שמתבצע ב- 35 יישובים.

רן ארז: אבל לא על זה בנינו את - - - מפני שחשוב לנו השינוי, ואנחנו חוששים שבסופו של דבר מערכת החינוך תמשיך להיות פרה נחלבת בקיצוצים בתקציבי החינוך כפי שזה היה ב- 5 השנים האחרונות.

רן ארז: יצאנו בקמפיין תקשורתי והסברתי כדי להשפיע על דעת הקהל, ושהציבור הרחב ישפיע על מקבלי ההחלטות באמצעות הסקרים שהפוליטיקאים קוראים כי הם רוצים מערכת חינוך אחרת.

רן ארז: זה למעשה הרציונל של הקמפיין שלנו עכשיו, לא שביתות.

רן ארז: אנחנו רוצים את השינויים.

רן ארז: אנחנו חושבים שבשינוי הזה יבוא גם שינוי במעמדנו מבחינה כלכלית, ציבורית, מעמדית.

רן ארז: זה הגורם המזמן לקמפיין.

רן ארז: אנחנו שקלנו עוד דבר.

רן ארז: אנחנו חושבים שעל-פי כל הסקרים ראש הממשלה ימשיך להיות ראש הממשלה גם אחרי הבחירות.

רן ארז: היום יש שר אוצר, שיש סיכויים שהוא יהיה בהנהגה של המדינה גם לאחר הבחירות.

רן ארז: אלה אנשים שיכולים גם היום לחתום אם הם רוצים באמת משהו.

רן ארז: אם היינו הולכים למישהו מהאופוזיציה ומבקשים לתת לחינוך היו מבטיחים, ועד לבחירות הכול היה בגדר הבטחה.

רן ארז: אבל היום אלה שיושבים בשלטון יכולים גם לבצע, ואם הם לא רוצים לבצע היום אין שום סיכוי שירצו לבצע אחרי הבחירות.

רן ארז: אנחנו רוצים למען ילדי ישראל שינוי, והעיתוי הוא לפני הבחירות.

רן ארז: בפרסומים שלנו אנחנו גם לוקחים ב- 10 במרס.

רן ארז: יושבים פה אנשי מקצוע רבים במערכת החינוך – המנכ"לית שהיא אשת חינוך ותיקה, איציק תומר שהוא איש חינוך ותיק ורבים אחרים – והם יודעים שאם לא מקבלים החלטה עד 15 במרס לגבי השנה הבאה, אי-אפשר להכין שום רפורמה רצינית לקראת השנה הבאה, ואז עוד שנת לימודים מבוזבזת ודוחים הכול בשנה.

רן ארז: לכן העיתוי היום לקראת הבחירות כי אנחנו רואים ב- 10 במרס כתאריך הקובע לשנה הבאה, ואנחנו רוצים להשקיע על מי שמסוגלים לקבל החלטות ולקבל אותן לפני הבחירות ולא להבטיח "אחרי הבחירות".

רן ארז: בנובמבר פנינו למשרד האוצר, נפגשנו עם מנכ"ל משרד האוצר יוסי בכר והעלינו בפניו 3 נקודות- -

אברהם פורז: החוק כבר נפל.

אברהם פורז: אמנם הייתי לבד, אבל הצבעתי נגדו, והוא נפל.

אברהם פורז: זה החוק לתשלום עבור בחינות בגרות, אחרי שבג"ץ פסל את זה.

אברהם פורז: הייתה כוונה לעשות חוק רטרואקטיבי, 38 מיליון שקל נזק לקופה הציבורית.

יוסי שריד: אתה מקבל מאתנו את כל התמיכה המוסרית.

אראלה גולן: גם ממני.

אברהם פורז: אז אני יכול לומר שגם אתם הייתם מצביע נגד.

אברהם פורז: אני מצטער שלא ניתנה לכם הזכות לעשות את זה.

יוסי שריד: בהחלט תומכים בעמדתך הצודקת.

אברהם פורז: חשבתי שמתקציב של מיליארדים, לחפש אצל כל אחד מההורים עוד כמה גרושים לבחינות זה מיותר, במיוחד שבית המשפט כבר אמר את דברו בעניין.

רן ארז: אני מצטער ששר החינוך לשעבר חבר הכנסת שריד לא שמע את תחילת דבריי.

רן ארז: אמרתי בתחילת דבריי שאנחנו לא יוצאים לשום מאבק פרופסיונלי כדי לקבל יותר כסף, לפחות מאז שאני יושב ראש ארגון המורים.

רן ארז: אנחנו יזמנו שינוי "עוז לתמורה" כדי לתת אחרת ולקבל אחרת.

רן ארז: הרפורמה הצליחה ונפסקה מסיבות שידועות לשרת החינוך.

רן ארז: אבל הצלחנו לעשות שינוי בדפוסי העבודה ובהרגלי החשיבה של המורים, והרפורמה הזאת הצליחה.

רן ארז: אנחנו רוצים שינוי, והשינוי צריך להיות מוסכם על-ידי שני ארגוני המורים כי אנחנו אלה שעומדים בחזית.

רן ארז: אחרי החגים נפגשנו עם מנכ"ל משרד האוצר בעקבות ההסכם שנחתם באוגוסט שמחייב את הצדדים, קרי הממשלה וארגון המורים לדון על רפורמה מוסכמת, והעלינו שלוש נקודות: ראשית, אנחנו רוצים להתחיל עכשיו במשא ומתן על הסכם קיבוצי שבו תהיה רפורמה.

רן ארז: גם אי אפשר לבצע אותה עכשיו לפחות תהיה מסגרת שנמלא אותה תוכן בהמשך.

רן ארז: ברור שלהסכם הזה צריך להיות גם מעמד אחר של המורים ושכר אחר, אבל גם עבודה שונה ממה שאנחנו עושים היום; סוגייה שנייה שהעלינו היא שמאז 99' אנחנו לא קיבלנו מה שמגיע לנו בדין בגין שחיקת שכרנו ביחס לשכר המהנדסים; ולבסוף, רצינו להסדיר את המעבר מפנסיה תקציבית לצוברת שנכפתה עלינו ללא שום משא ומתן וללא הסכמה; הכניסו את המורים אף על פי שהם ציבור עובדי המדינה הכי גדול למעבר מפנסיה תקציבית לצוברת בלי לדבר איתנו.

רן ארז: מנכ"ל משרד האוצר ביקש מאיתנו חודש כדי לתת לנו תשובה.

רן ארז: נפגשנו איתו בשבוע הראשון של חודש דצמבר, חודש לאחר הפגישה הראשונה, והוא נתן לנו 3 תשובות: לגבי משא ומתן על הסכם עבודה, כולל רפורמה בתוכו, נדבר אחרי הבחירות.

רן ארז: אנחנו לא רוצים שום התחייבות כלכלית טרם הבחירות, לא רוצים כלכלת בחירות.

רן ארז: אם כי הבהרנו לו שביטול מס בולים זאת החלטה כלכלית של 750 מיליון; הניסיון להוריד את המע"מ על האוכל זה 2 מיליארד שקל; וגם הדחייה של האשראי לחודשי הקיץ זה גם החלטה כלכלית.

רן ארז: הוא אמר שהוא לא דן איתנו לפני הבחירות.

רן ארז: על נושא השחיקה הוא אמר שיש חילוקי דעות לגבי הנתונים מ-99' ועד היום, ולכן הוא לא יכול לתת כלום, אפילו לא על החשבון.

רן ארז: באשר לפנסיה תקציבית-צוברת, הוא אמר שהסתדרות המורים פנתה לבית המשפט, אז נחכה מה אומר בית המשפט.

רן ארז: למעשה אנחנו קיבלנו אפס, אפילו לא נקבעו ישיבות נוספות.

רן ארז: כשראינו שזה המצב אמרנו שאנחנו לא יכולים לחכות עד אחרי הבחירות ולא למשוך את הסיפור כי הוא גם ככה נמשך יותר מדי, ויצאנו לאותו קמפיין שאתם עדים לו כדי לנסות להשפיע על דעת הקהל שצריך להתייחס למערכת החינוך אחרת.

רן ארז: תאריך היעד הוא 10 במרס מפני שהוא התאריך האחרון שאפשר להתחיל להכין את שנת הלימודים הבאה, אחרת גם בשנת הלימודים הבאה לא יהיה כלום.

רן ארז: ההתערבות שלך, אדוני, וההזמנה הזאת לישיבה היא ברוכה כי אתה יכול להיות קטליזטור רציני ביותר בניסיון לפתור את הבעיה הזאת.

רן ארז: במשרד החינוך התחלפו האנשים הבכירים ביותר בתפקיד, ומי שהיה הלך ומי שבא לומד את התפקיד.

רן ארז: זה לוקח זמן, זה משרד מאוד כבד, זה כמו טיטניק שמתקדם עד שאפשר לעשות שינוי בנתיב שלו.

רן ארז: זה לוקח זמן.

אברהם פורז: תגיד נושאת מטוסים כי טיטניק טבעה.

עמירה חיים: פגעה בקרחון.

רן ארז: אני רואה לנגד עיניי את הקרחון.

רן ארז: מי שחש בזה ראשון עזב את האונייה.

רן ארז: אנחנו נמצאים עכשיו במצב מאוד קשה, ואם לא נעשה היום זה יהיה מאוחר מדי.

רן ארז: אנחנו רואים ברכה במה שאתה עשית, וייתכן שההתערבות שלך תהיה קטליזטור לפתרון הבעיה.

אברהם פורז: בשעתו כשהיו הפיטורים ההמוניים של המורים והבנתי שאתם הולכים להתנגשות שתיגמר לא טוב, הלכתי לנתניהו ואמרתי לו שיירד מההתניה שאם לא יאמצו את דברת יהיו פיטורים המוניים כי זה לא יוביל לשום מקום.

אברהם פורז: אמרתי לו, אתם תיכנעו בסופו של דבר, אבל יהיה פה הרבה דם רע.

אברהם פורז: הוא אמר שזאת כניעה ללא תנאי.

אברהם פורז: אמרתי לו שזאת לא כניעה ללא תנאי, אבל אם אתם רוצים לעשות רפורמה בחינוך וליישם אפילו חלקים מתוכה, אתם לא יכולים לעשות את זה בכך שאתם באים אל המורים עם אקדח ואומרים, "אם לא תסכימו, אלפים יפוטרו".

אברהם פורז: בשלב ראשון הוא אמר שהוא יחשוב על זה, אחר כך הייתה לי עוד פגישה איתו, ואחר-כך הוא התפטר.

אברהם פורז: גם עכשיו זאת בעיה באופן אובייקטיבי, כי זאת ממשלה בתנאי מעבר, אפילו אין תקציב מדינה וגם לא יהיה, לדעתי, עד מרס.

אברהם פורז: הואיל ויש עדיין שר אוצר, יש סיכוי שהוא גם יהיה אחרי הבחירות; ויש שרת חינוך שאני לא יודע אחרי הבחירות, אולי גם לא תהיה בעוד כמה ימים, אנחנו לא יודעים.

אראלה גולן: לפי הסיפורים, תהיה שרת חינוך חדשה, נאבקים על זה.

אברהם פורז: אני שמעתי את הטענות שלכם.

אברהם פורז: אני מבין שלא מדובר כרגע ברפורמה בתחום הערכי, אלא בעיקר בנושאים האלה.

רן ארז: גם בתחום הערכי.

רן ארז: לנו יש דברים מוכנים- -

אברהם פורז: מה היית מצפה שישתנה בתחום הערכי, התכני?

רן ארז: לנו יש דבר שגם נבנה וגם נוסה בהצלחה רבה אליבא דמשרד החינוך.

רן ארז: רונית תירוש אמרה שעוז לתמורה זה הדגל שלה.

רן ארז: פרופ' יצחק פרידמן, מנהל מכון סאלד, כתב רק שבחים על מה שקרה.

רן ארז: אם תבקרו בבתי הספר תשמעו רק דברים טובים.

רן ארז: היו גם דברים רעים שאנחנו תיקנו אותם תוך כדי ניסוי כי זאת מטרת הניסוי.

רן ארז: עוז לתמורה לחינוך העל-יסודי זה דבר מצוין.

רן ארז: הרפורמה שהסתדרות המורים מציעה לחינוך היסודי, "הצד הקובע"- -

יוסי שריד: מתי זה התחיל?

רן ארז: כשהיית שר החינוך בשנת 2000.

רן ארז: זה בוצע במשך 3 שנים, ואפילו יש התחייבות בכתב של ברק שהיה אז ראש הממשלה להרחיב את זה.

רן ארז: אתה היית מאמץ העסק.

רן ארז: אני לא מתחנף כי הוא לא יהיה אפילו חבר כנסת; היו שתי רפורמות גדולות במדינת ישראל: האחת, בחטיבות הביניים שהוביל אותה אביו של חבר הכנסת יוסי שריד ז"ל כשהיה מנכ"ל משרד החינוך, והרפורמה השנייה שניסינו לעשות אותה "עוז לתמורה" שהשר לשעבר יוסי שריד אימץ אותה.

אברהם פורז: בקיצור, החינוך זה עסק משפחתי.

רן ארז: זה מצביע שכנראה שיש בגנים משהו שאומר שחינוך זה חשוב.

אברהם פורז: אתם אומרים בעצם ש"עוז לתמורה" צריכה להמשיך.

רן ארז: צריך להמשיך, ואפילו לא לכל המדינה, אלא להגדיל אותו כמו מעגלים קונצנטריים על פני המים לאחר שזורקים אבן.

רן ארז: אותו דבר פה: אם קשה תקציבית להתחיל עם כל המדינה אפשר להתחיל עם 100-150 בתי-ספר, בחינוך היסודי יש למעלה מאלף.

רן ארז: אפשר לעשות תוכנית חומש של 7-10 שנים.

רן ארז: אנשים עלולים לאבד את התקווה.

רן ארז: המורים בשטח רוצים את השינוי הזה, הם לא מוכנים יותר לחיות במסגרת הקיימת כי היא מסגרת לא טובה, גם לדעתנו כאנשי פרופסיה.

אברהם פורז: בשעתו דיברתי איתכם על אפשרות לשפר את מעמד המורה בחקיקה.

אברהם פורז: אני כבר הבעתי פעם את דעתי שמרוב דאגה לתלמידים שכחנו את המורים, כבר נתנו כל-כך הרבה הגנות וזכויות לתלמידים עד שבסוף יצא שהמורה הוא המופקר.

אברהם פורז: התלמיד הוא הלקוח, ותמיד הלקוח צודק; והאמת היא שבמקרה הזה הלקוח לא תמיד צודק.

אברהם פורז: דיברנו על אפשרות של תיקוני חקיקה שישפרו את מעמד המורה, במיוחד בתחום של משמעת ואלימות.

אברהם פורז: התקדמתם בזה?

רן ארז: הכנו הצעת חוק, אבל הכנסת נכנסה לתקופת דמדומים.

אברהם פורז: אני אשמח אם נדון בה אפילו במישור התיאורטי, כי אם נראה שעקרונותיה ראויים אפשר יהיה לקדם אותה.

רן ארז: מאה אחוז.

רן ארז: אנחנו נביא את הנייר הזה לאדוני בימים אלה.

אברהם פורז: דעתי לא נוחה ממה שקרה בשנים האחרונות, מהתרופפות המשמעת ומהפגיעה במורים.

אברהם פורז: בלי טיפת משמעת ובלי סדר זה הופך למערכת ניהיליסטית.

אברהם פורז: צר לי על מה שקורה היום עם המורים.

אברהם פורז: יש לי לא מעט ידידים, בעיקר נשים, שהן מורות, אני שומע מה קורה היום בבתי-הספר ואני נחרד מהשחיקה במעמדם של המורים וממה שתלמידים והורים מרשים לעצמם כלפי המורה.

אברהם פורז: אני אומר תלמידים והורים.

שמעון פרי: מהסתדרות המורים.

שמעון פרי: אני מתנצל בשמו של יוסי וסרמן שהיה צריך להגיע ונתקע.

שמעון פרי: התבקשתי באופן דחוף למלא את מקומו.

שמעון פרי: אני ירושלמי, מנהל בפועל, מזכיר ארגון המנהלים הארצי בהסתדרות המורים.

שמעון פרי: כמו שכבוד היושב ראש אמר, מעמד המורה היום בשפל.

שמעון פרי: יש כמה נקודות חשובות שצריך להתחיל לטפל בהן – מסלול הכשרת מורים בסמינרים.

שמעון פרי: היום מעט מאוד אנשים הולכים למסלול ההוראה, אפילו לא מגיעים בכלל.

שמעון פרי: בעוד כמה שנים אולי יצטרכו לייבא מורים זרים.

שמעון פרי: המצב חמור.

קריאה: מה המצב החמור?

קריאה: אין סטודנטים במכללות?

שמעון פרי: המצב הוא שמעט מאוד פונים למקצוע.

אברהם פורז: גם השכר נמוך, וגם פוגעים ומעליבים אותך.

שמעון פרי: השכר הנמוך קובע.

קריאות: - - -

שמעון פרי: שכר המורה הוא בשפל.

שמעון פרי: לו היו מעלים את השכר בצורה משמעותית היה בא כוח.

שמעון פרי: המורים עובדים מאוד קשה: רצים להשתלמויות, מדביקים את הקצב באינטרנט ובתחומים אחרים שצריכים לעמוד בקצב של תלמידים.

שמעון פרי: כל תלמיד היום ניגש ופותר בעיות במחשוב, ומורה ותיק די מתקשה להביא לעצמו שינוי כזה לרוץ עם האינטרנט.

שמעון פרי: הם עובדים על זה, ועוברים הכשרות, עושים עבודה קשה מאוד.

שמעון פרי: היום המורה עם 20-30 שנות ותק מסוגל לעבוד עם כל זה, אבל המעמד המשפיל גם בגלל השכר הנמוך צריך להשתפר באופן ניכר, לא בתוספת קלה כדי למשוך כוח צעיר וחדש וחזק שיהיה שווה לרפואה ולמשפטים – אנחנו יודעים כמה נקודות תלמיד צריך לצבור כדי להגיע לרמות מסוימות, וזה צריך לדרוש ממורים, ויש כיוון כזה.

שמעון פרי: ההצעה של הסתדרות המורים "הצד הקובע" צריך לשלב- -

אברהם פורז: אני רוצה לשאול שאלה שמסקרנת אותי.

אברהם פורז: קראתי לפני כמה זמן בעיתון שמבדיקות שנעשו ב- 1963 עלה שההישגים של תלמידי ישראל במתמטיקה היו מספר 1 בעולם, והיום הידרדרנו ב-30-40 מקומות לאחור.

אברהם פורז: גם אז שכר המורים לא היה מי-יודע-מה.

אברהם פורז: מה קרה ב- 40 השנים האלה?

שמעון פרי: אני לא בדקתי איזה סוגי בחינות עשו בחו"ל.

שמעון פרי: אני יודע שהרמה של מתמטיקה ביסודי ובתיכון היא רמה גבוהה מאוד.

שמעון פרי: צוות המורים מעולה.

שמעון פרי: אני לא יודע מה קורה שם.

שמעון פרי: אני יודע שהיום תלמיד ממוצע בכיתה ה', יש לו הישגים גבוהים מאוד.

שמעון פרי: רמת הידע שיש היום לתלמיד לא הייתה בזמננו.

אברהם פורז: כנראה, הילדים שם רצו יותר מהר.

שמעון פרי: אני לא יודע מה עשו שם, אני לא יודע איזה בחינות נתנו שם, אני לא יודע מהי שיטת הבדיקה שנקטו שם.

שמעון פרי: אני יודע שכאן ההקפדה והמקצועניות של מורים למתמטיקה פה היא מאוד גבוהה.

אברהם פורז: מר בן-דרור, מה אתה אומר על זה?

גדעון בן-דרור: כדי לתת תשובה צריך נתונים.

אברהם פורז: טוב, לקראת הישיבה הבאה.

יוסי שריד: השאלה שהיושב ראש העלה למה ב- 63' היינו ראשונים במתמטיקה היא שאלה מעניינת, ויש בוודאי הרבה תשובות.

יוסי שריד: אבל צריכים לזכור שבשנת 1963 זאת הייתה מדינה אחרת לא מבחינת הנוסטלגיה והרומנטיקה, אלא מבחינת העובדות היבשות; הפערים בין המקצועות השונים ב- 63' היו הרבה יותר גדולים.

יוסי שריד: הפערים היום בחברה הישראלית נפערו עד אין קץ בעיקר בשנים האחרונות.

אברהם פורז: אבל היו אז מעברות, עולים חדשים.

יוסי שריד: המורים לא באו משם.

יוסי שריד: זה מראה לאדוני מה קשה פגיעתם של הפערים בחברה הישראלית.

יוסי שריד: מהמבחנים ומהעבודות שנעשו בארץ ובעולם למדנו, שפלא פלאים, ככל שמידת השוויוניות גוברת, כך עולה גם מידת ההישגיות.

יוסי שריד: לפעמים שואלים, "רגע, לחזקים לא צריך לדאוג?".

יוסי שריד: צריך לכלכל ולפרנס את הקטר כי הוא ימשוך את כל הקרונות.

יוסי שריד: לכל הדברים האלה כמעט אין שחר כי גם אין כבר קטר, לפי מה שמצביעים המבחנים.

יוסי שריד: המבחנים מראים חד-משמעית שב- 95% מהמקרים ככל שרמת השוויוניות גבוהה יותר כך רמת ההישגיות.

אברהם פורז: אני לא בדקתי את המצב בקובה או בצפון קוריאה.

אברהם פורז: שם יש שוויון מלא, לדעתי.

יוסי שריד: הדברים האלה נבדקו בידי הרבה גורמים בינלאומיים.

יוסי שריד: אני אגיד לך: צפון קוריאה לא נבחנת במבחנים הבינלאומיים כי זה לא מעניין אף אחד.

יוסי שריד: דוגמה דומה לצפון קוריאה, אבל לא בדיוק היא פינלנד.

יוסי שריד: זאת מדינה לא מפגרת, לא מתוקנת, אבל היא המדינה הכי שוויונית בעולם.

יוסי שריד: אין שם שוויון צפון קוריאני, אבל יש שם שוויון של פערים של 1:5.

יוסי שריד: לא כמו במדינת ישראל שהפערים במקרה הטוב הם 1:25.

יוסי שריד: ופלא פלאים רמת ההישגיות היא הכי גבוהה.

יוסי שריד: כך גם דנמרק ושבדיה ומדינות אחרות.

אראלה גולן: התקציבים יותר גבוהים בטח.

אברהם פורז: ב- 1939 פינלנד הצליחה לבלום את הצבא הסובייטי, רק עם 4 מיליון תושבים.

אברהם פורז: זה עם מופלא, הפינים.

יוסי שריד: יש עוד כמה עמים מופלאים.

יוסי שריד: צפון קוריאה מכל בחינה של השוואה היא מעבר להרי החושך.

יוסי שריד: זה שמפעם לפעם הוויכוחים הציבוריים רוצים לומר לנו שיש שתי דרכים: או הדרך הקפיטליסטית המרושעת של ביבי ושלכם או צפון קוריאה, הרי כל אדם בן תרבות היה דוחה את הטיעון הזה כי בין צפון קוריאה מצד אחד לבין קפיטליזם בנוסח של נתניהו יש עוד עשרות רבות של מדינות שכנראה מציגות לנו מודל אחר.

יוסי שריד: אני רוצה להעיר כמה הערות אישיות.

יוסי שריד: מנכ"לית משרד החינוך לשעבר פנתה אליי בכנס שהשתתפנו בו יחד וניגשה אליי לאחר דיון, ואמרה לי שהיא לא בכתה בגללי.

יוסי שריד: אני חושב שזאת הודעה כל-כך מרעישה.

יוסי שריד: היא גם אמרה שהיא מעולם לא טענה כך.

יוסי שריד: לא חשוב שהיא טענה וזה רשום בריאיונות שהיא נתנה לאחר האירוע המסעיר הזה, אבל היא אמרה לי "יוסי, אני מעולם לא טענתי שבכיתי בגללך, בכיתי בגלל דברים אחרים".

יוסי שריד: ואני יודע גם ממה היא בכתה, איך אפשר לא לבכות?

יוסי שריד: אני גם בוכה כאן בוועדה.

יוסי שריד: לרן ארז אני רוצה להגיד שכולנו צריכים להבין עם מי יש לנו עסק.

יוסי שריד: את זה אני מנסה לומר כאן כבר כמה וכמה שנים.

יוסי שריד: ראה מה קרה כאן: מנכ"לית שבכתה בגלל סיבה זו או אחרת, עוד לא הספיקה לצאת משערי משרד החינוך, וכבר היא מסתייגת מרפורמת דברת.

יוסי שריד: זה משהו איום ונורא.

יוסי שריד: 4 שנים שיגעו את המדינה, ניטשו ויכוחים שעלו ללב השמים, מה לא היה כאן.

יוסי שריד: ופתאום התברר שהמנכ"לית עוד לא הספיקה לנעול את הדלת, וכבר היא מנערת מרפורמת דברת.

יוסי שריד: זה כאין וכאפס.

יוסי שריד: השרה בעצמה, לא ייאמן, ביקשתי לראות החומר במו-עיני כי גם אחרי שאתה משפשף את העיניים אתה מתקשה להאמין – היא פיזרה עכשיו חומר על מעלליה ומעשיה במשרד החינוך ב- 4השנים האחרונות, ובסקר שהתפרסם ב"מעריב" לפני יומיים ראיתי שההישגים האלה זכו להערכה מאוד גבוהה בקרב הציבור - 4% מהציבור תומכים.

אברהם פורז: בכל זאת 4% תומכים.

יוסי שריד: כן.

יוסי שריד: ההולכים בחושך ראו אור גדול.

יוסי שריד: השרה איננה כוללת כהישג את הרפורמה ששיגעה את המדינה.

יוסי שריד: זה בכלל לא רשום שם.

יוסי שריד: אני אגיד לך מה רשום: למשל, יש מהפכה בלימודי המוזיקה.

יוסי שריד: התנשאות אשכנזית כל כך מאוסה ודוחה מעולם לא ראיתי.

יוסי שריד: כדי לחבר את הילדים שלך לשורשים שלהם עכשיו ישלבו בתוכנית הלימודים יצירות מוסיקליות של אום כולתום, פריד אל-אטרש, אריסן.

יוסי שריד: אני לא מומחה גדול במוזיקה הזאת, אבל מפעם לפעם אני שומע, ואני דווקא יודע להעריך את זה.

יוסי שריד: ואמרתי שאני מוכן להשוות את זה: מי הטוב בזמרי ישראל?

יוסי שריד: נניח, אריק איינשטיין.

יוסי שריד: פריד אל-אטרש כמו אריק איינשטיין.

יוסי שריד: זה לא מוצא?

יוסי שריד: גם אריק איינשטיין זה לא מוצא.

יוסי שריד: זה לא בטהובן, וזה לא ברהמס, ויש גבול לכל דבר, לכל גסות רוח, לבורות, לוולגריות, להמוניות, לאספסופיות גם כאשר הם באים מצד שרת החינוך.

יוסי שריד: עכשיו היא לא מונה את הרפורמה במערכת הישגיה, אתה תלך עם זה למשא ומתן.

יוסי שריד: הרפורמה בטלה ומבוטלת, לא שרירה ולא קיימת.

יוסי שריד: למה היא לא מציינת?

יוסי שריד: כי זה הלך בעיקר למרכז הליכוד, שם היא לא פופולרית אז פתאום מצניעים.

יוסי שריד: אין רפורמה.

יוסי שריד: אלה דברים איומים.

יוסי שריד: כל פעם המעיים שלי מתהפכים.

משולם נהרי: למה אום כולתום לא טוב?

יוסי שריד: מצוין.

יוסי שריד: אריק איינשטיין לא טוב?

יוסי שריד: כמו אריק איינשטיין, אבל לא כמו מוצארט.

משולם נהרי: אתה הכנסת את דרוויש.

יוסי שריד: דרוויש גם כן טוב.

יוסי שריד: אבל אני לא טענתי שהוא גתה.

משולם נהרי: אבל היא אומרת שהוא לא ביאליק.

יוסי שריד: הוא משורר טוב, אבל הוא לא שילר ולא היינה.

יוסי שריד: מתוקף ידידות ויחסים של כבוד ביני לבין רן ארז, אני רוצה לומר לך, נהלו מאבק פרופסיונלי נוקשה, אל תנהלו מאבק ערכי.

יוסי שריד: אל תעמידו פנים כי אין גם צורך כי המאבק שלכם על מעמדו של המורה, קרי על משכורתו, הוא מאבק ערכי כשלעצמו.

יוסי שריד: אמרו שהמכללות מלאות או לא מלאות - השאלה יהא מי ממלא אותן.

יוסי שריד: יכול להיות שהבת שלי הייתה רוצה להיות מורה, אבל היא מעולם לא שקלה את זה.

יוסי שריד: לכן תנהלו מאבק פרופסיונלי, וב- 10 במרס הכול צריך להיות מוכן לשביתה ארוכה, ותגידו שאתם עושים את זה לקראת הבחירות כי אז יש לכם סיכויים יותר טובים להשיג את מבוקשכם, ומבוקשכם הוא לא מבוקש פרופסיונלי.

יוסי שריד: אם הוא לא יתמלא כי אז למערכת החינוך אין תקנה.

יוסי שריד: צריך לדבר הכי בגלוי, ואז זה יזכה להתלהבות כי אף אחד לא מתלהב שהילדים שלו נשארים בבית.

יוסי שריד: אבל שפה אחרת לא מבינים פה.

יוסי שריד: לכן ב- 10 במרס כי עד אז לא יהיה שום דבר.

יוסי שריד: אני מאחל ליושב ראש הוועדה הצלחה רבה, לא יהיה שום דבר.

יוסי שריד: לא מדובר אם אתם מתכוננים שיזרקו לכם עצם או פיצה, אתם לא מתכוונים ל- 5%.

יוסי שריד: זוהי תביעת חסר, אתם צריכים לחולל ממש מהפכה בשכר המורים.

יוסי שריד: ב- 10 במרס צריכה להיות שביתה ארוכה, ערב הבחירות, כדי להכאיב לכל אלה ששמו את הציבור הישראלי לצחוק כאשר 4 שנים סיפרו לו על מהפכה בחינוך ועל רפורמה, ולקראת הבחירות מעלימים את זה, מצניעים את זה רק כדי לשפר את מצבם האישי.

יוסי שריד: אחרי הכול אתם לא נאבקים לשפר את מצבכם האישי, לכם יש כבר הפנסיה שלכם, והרבה כבר לא יהיה מעבר לזה.

יוסי שריד: זה לא מאבק אישי.

יוסי שריד: למנכ"לית החדשה אני מאחל איחולים.

יוסי שריד: מבחינתי היא תיזכר בגלל הרבה דברים טובים, אבל גם בגלל דבר אחד לא כל-כך טוב, שהיא הייתה צריכה לבצע את ההוראה הנחותה והמכוערת לפטר מורה מתנדב בעיר שדרות.

ניר קטררו: אני מצטרף לברכות לעמירה חיים.

ניר קטררו: אני מאוד שמח שכונסה הוועדה, אבל משהו בעובדה שזה היום האחרון של הכנסת צורם.

ניר קטררו: גם לוועדה הזאת יש איזשהו חלק במצב שהוא לא נהדר בסטטוס של המורים, מהסיבה הפשוטה שבשנים האחרונות תקציב המשרד קוצץ ב- 3 מיליארד שקלים, ולא היה אף אחד שעמד בפרץ.

ניר קטררו: אפשר להגיד שהיו זעקות וטענות, אבל משהו כנראה נדפק בדרך.

ניר קטררו: לכן משהו במה שהישיבה היום באה להגיד קצת לא במקום.

ניר קטררו: מה שכן, בשנים האחרונות ציפינו מדוח דברת שיש לנו ההסתייגויות ממנו וגם ההסכמות איתו, אבל גם אם ציפינו שהוא לא ייכנס, ציפינו שמשהו יזוז כי אמרנו שמשהו חייב להשתנות.

ניר קטררו: הייתה סערה ציבורית גדולה ומבורכת, וזה מתחיל להיעלם.

ניר קטררו: עושה רושם שזה מתחיל להיעלם, וזה מסוכן לנו כתלמידים, כמורים.

ניר קטררו: אני מצדיע לארגוני המורים על המאבק שלהם.

ניר קטררו: אני אומר את זה בשם המועצה, ובוודאי בשם תלמידי ישראל.

ניר קטררו: תודה.

עמירה חיים: תודה על כל הברכות.

עמירה חיים: המילה הראשונה שרשמתי למעלה כשאמרתי למה אני אתייחס עוד לפני שאנשים דיברו, היה חיזוק מעמד המורה מכיוון שאני מאמינה בזה בצד הערכי.

עמירה חיים: צריך לעשות דיון ערכי בנושא הזה בתקופה משתנה של ערעור היררכית הסמכות, ולאו דווקא של המורים – גם ערעור היררכית הידע – היום מורה הוא בעל סמכא ובעל ידע- -

אברהם פורז: אבל אנחנו לא יכולים לנהל את המשפחות, אז לפחות בבית-ספר תלמיד צריך להיות ממושמע.

עמירה חיים: בוודאי.

עמירה חיים: בתקופה של ערעור סמכות של רופאים, של עורכי דין, של שופטים של כל המערכת, וזה לא רק כאן אלא ברמה עולמית, זה מחייב אותנו.

עמירה חיים: איך אפשר לדבר היום על אותו מורה, והוא לא סמכות הידע הבלעדית?

עמירה חיים: פעם מורה היה סמכות הידע הבלעדית.

אברהם פורז: היו גם ספרים, אפשר היה לעיין בספר.

עמירה חיים: איך אפשר לדבר היום על מורה שהוא לא סמכות ידע בלעדית.

אברהם פורז: אינטרנט לא היה, אבל היו ספרים.

אראלה גולן: זה משנה את כל הערכיות.

עמירה חיים: ערעור ההיררכיה של הסמכות היא מאוד חזקה, גם של ההורים.

עמירה חיים: זה מחייב אותנו לדון על מעמדו של המורה.

עמירה חיים: אני גם מורה, אני קודם כל מורה.

עמירה חיים: בעידן הגלובלי יש מקום לשבת ולדון כי זה מאוד ערכי.

עמירה חיים: אני אומרת כהצהרה, שאין מה לדבר על עבודה לא משותפת עם המורים.

עמירה חיים: מי עושה את העבודה בשטח?

עמירה חיים: המורים.

עמירה חיים: אנחנו רוצים לעשות רפורמה ושינויים מתבקשים, והמורים הולכים להוליך את השינויים האלה.

עמירה חיים: כל צעד שנעשה, נעשה בהסכמה ובשיתוף ובחשיבה משותפת.

עמירה חיים: עוז לתמורה היא עבודה יוצאת מן הכלל, יחד עם זה היו הערות שצריך היה לתקן.

עמירה חיים: צריך ללכת על משהו קצת שונה ואחר.

עמירה חיים: בוודאי שצריך לחשוב ביחד.

עמירה חיים: זה לא רק זה, ולא רק זה - זה ביחד.

עמירה חיים: הסתדרות המורים מציעה רפורמה, ארגון המורים מציע רפורמה, משרד החינוך מציע רפורמה; לא צריך להיות חכם גדול בשביל לדעת שכלום לא יקרה.

אברהם פורז: בכל זאת הסמכות היא בידיכם, אתם הממשלה.

עמירה חיים: אנחנו נשב יחד.

עמירה חיים: מחר יש לנו פגישה ראשונה.

עמירה חיים: אנחנו נשב פעם בשבועיים עם הארגונים.

עמירה חיים: אני גם התקשרתי ודיברתי ואמרתי להם שאנחנו הולכים יחד לשיתוף ולחשיבה משותפת.

רן ארז: עמירה הייתה בוועדת ההיגוי של "עוז לתמורה".

אראלה גולן: יהיו גם תלמידים בישיבות האלה?

אראלה גולן: שיתוף הציבור בכל מיני החלטות הוא חשוב מאוד.

עמירה חיים: חבר הכנסת גולן, אני נכנסתי לתפקיד לפני שבוע, אני רוצה שמאחורי ההצהרות שלי יהיה ביצוע, אנחנו נפגשים מחר לראשונה, ונחליט מי יהיה בוועדות.

עמירה חיים: אני לא רוצה להגיד מה יהיה ולהחליט ביחד, זה גם לא נכון מבחינתי היום להגיד מה אני מחליטה לעשות מחר בבוקר.

עמירה חיים: אם אני אומרת עכשיו מה אני מחליטה זה עומד בניגוד לאמירות שלי.

עמירה חיים: אני רק אומרת: הסכם קיבוצי - אני איתכם, שחיקת שכר המורים - אני איתכם.

עמירה חיים: הרי מה זה מעמד המורים?

עמירה חיים: בוודאי צריך לדבר יחד כגוף אחד על כל נושא מעמד המורים.

עמירה חיים: בפינלנד המורה מרוויח הרבה יותר.

אברהם פורז: בפינלנד כולם מרוויחים יותר.

אברהם פורז: השכר הממוצע לנפש בפינלנד הוא בערך פי- 3 מישראל.

עמירה חיים: אני מכירה מערכת חינוך שעובדת, אני מכירה את המערכת ואת המורים שעובדים מתוך תחושת שליחות.

עמירה חיים: יוזמות רציניות קורות במערכת, ובסיורים שאתם ערכתם ודאי גם ראיתם את זה.

עמירה חיים: אנחנו נמצאים במגמת שיפור בהרבה מאוד תחומים ונושאים וצריך להדגיש ולעשות את זה.

עמירה חיים: זאת עת לשינויים, אבל הם יהיו ביחד.

עמירה חיים: אני מאוד מאמינה ביכולתה של המערכת.

עמירה חיים: אני רוצה להתייחס לתחום המקצועי.

אברהם פורז: יש פה שני אספקטים: יש האלמנט של השכר שבו העימות הוא מול האוצר.

אברהם פורז: מבחינת

אברהם פורז: כם אם הם לא נותנים לכם תקציב יותר גדול, אתם תשמחו להעלות את שכר המורים.

אברהם פורז: הדבר השני הוא הדברים הערכיים שלא עולים כסף.

אברהם פורז: גם פה אתם צריכים לתת את הדעת יחד מה אתם עושים.

עמירה חיים: מבחינתי אי אפשר לדבר על הישגים לימודיים בלי לדבר על אקלים בית ספרי מכבד, שיש בו כבוד הדדי, מתן שוויון הזדמנויות, מניעת ניכור, תחושת שייכות, ולא בסיסמאות.

עמירה חיים: רק אחרי זה אפשר לדבר על הישגים לימודיים.

עמירה חיים: רק על התשתית הזאת אפשר לדבר על הישגים לימודיים.

עמירה חיים: כאן שמתי את הקדימויות שאני מתכוונת ללכת איתן, ואתה צודק בזה.

עמירה חיים: עכשיו אנחנו מדברים בסיסמאות ולא נכנסים לתוכניות, אבל אנחנו נפרוט את זה לתוכניות כי זאת הדרך, אין דרך אחרת.

עמירה חיים: רן אמר "קרחון".

עמירה חיים: אני אומרת שצריך ללכת באווירה חמה שממיסה קרחונים.

עמירה חיים: שיתוף ממיס חום, וכמובן, כשלנגד עינינו התלמיד, העלאת ההישגים הערכיים והלימודיים וחיזוק מעמד המורה.

עמירה חיים: יש לי עוד הרבה דברים לומר, אבל אני עוצרת.

עמירה חיים: אני רוצה לתת לד"ר איציק תומר, שעושה עבודה יוצאת מן הכלל בנושא של ביסוס מעמד המורה בצד המקצועיות, כי אין על המקצועיות.

עמירה חיים: אם נהיה פרופסיה חזקה ומקצועית תהיה לנו אמירה.

עמירה חיים: אנחנו צריכים אמירה.

עמירה חיים: אני רוצה לומר "יש על מי לסמוך".

עמירה חיים: בסיפא של דבריו חבר הכנסת יוסי שריד התייחס לעבודה שלו כמורה בשדרות.

עמירה חיים: אני בירכתי, ואני מברכת מאוד את התרומה המאוד משמעותית של שריד.

אברהם פורז: את פיטרת אותו.

עמירה חיים: אני לא פיטרתי אותו, אנחנו קיבלנו הנחיה מהלשכה המשפטית כיצד יכול לפעול חבר כנסת במוסד חינוכי.

עמירה חיים: בתוך מוסד חינוכי חבר כנסת יכול לפעול במסגרת מסוימת, הוא לא יכול להיכנס למערכת הקבועה, אלא להגיע בהתנדבות למפגשים שהם מעבר למערכת הקבועה.

אברהם פורז: זה הוסבר לו?

אברהם פורז: הוא יודע את זה?

עמירה חיים: הוא יודע את זה.

עמירה חיים: אני בירכתי על הפעילות שלו.

עמירה חיים: הוא המשיך לפעול בהנחיה שלי למנהלת בית-הספר לקבל אותו בברכה.

עמירה חיים: הוא גם ירד לירוחם, ואנחנו אמרנו בבקשה, למה לא.

עמירה חיים: כמנהלת מחוז דרום בתפקידי הקודם הייתי צריכה לפעול במסגרת החוק.

איציק תומר: בתגובה לדבריו של נציג הסתדרות המורים, המשרד העלה את הסף של הפסיכומטרי מ- 450 ל- 550, ולמרות זאת עמדנו בכל המכסות שקבענו בכל המכללות למורים בארץ, וכולן מלאות.

איציק תומר: לא רק שיש רישום מוגבר, אנחנו לא מצליחים לעמוד במכסות.

אראלה גולן: כמה מהם נשים וכמה מהם גברים?

איציק תומר: יש יותר נשים מגברים.

אראלה גולן: בכמה יותר?

איציק תומר: היחס הוא 80-20.

איציק תומר: ללא ספק, יש מעט מאוד גברים שפונים להוראה.

איציק תומר: גברים שפונים להוראה הם יותר בחטיבות העליונות, והם פונים מהאוניברסיטאות, לא מהמכללות להוראה.

איציק תומר: המנכ"לית דיברה על התמחויות.

איציק תומר: זאת הגישה שלנו בשנים האחרונות.

איציק תומר: לפני שנים התחלנו בהתמקצעות, והמילה הזאת הולמת מאין-כמוה את המגמה שסובבת במשרד החינוך להתמחות במקצועות, לקחת מורים שהיו בעבר מורים כוללים ולהפוך אותם למורים מקצועניים בתחום דעת.

איציק תומר: יש מורים בבתי ספר יסודיים שמתמקצעים במתמטיקה, באוריינות, במדעים.

איציק תומר: בעניין הזה אין מנוס, אם רוצים שלתלמידים יהיה ידע רחב יותר צריכה להיות מהפכה.

משולם נהרי: אני מברך ושמח שעמירה קיבלה את התפקיד.

משולם נהרי: תמיד תמכתי באנשים שבאים מהשטח, אנשים שמלווים את מערכת החינוך כבר הרבה שנים, את הנהלת משרד החינוך, מודעים לקשיים ויודעים למה המערכת זקוקה.

משולם נהרי: קל להם להיכנס מהר מאוד ולהבין, וגם יש סיכוי שיתקנו.

משולם נהרי: אני מסכים עם דבריה שהאקלים הבית ספרי הוא המפתח להישגיות, זה הוכח במבחנים של ה- OECD.

משולם נהרי: יש שם פרק שלם על האקלים בית ספרי, ונמצא שם דבר מאוד מעניין; במבחנים הבינלאומיים האלה המגזר החרדי הוא למעלה מהממוצע הבינלאומי בנושא של אקלים בית-ספרי.

משולם נהרי: זה גם נותן תשובה מדוע במבחני המיצ"ב למרות התקציבים הזעומים ולמרות הקשיים הם הגיעו להישגים מרשימים בעברית ובמתמטיקה.

משולם נהרי: לדעתי, זה בגלל האקלים הבית-ספרי.

משולם נהרי: אני מחזק, מברך ומאחל לה הצלחה ושמח על הבחירה הזאת.

אברהם פורז: תודה.

אברהם פורז: רבותיי, אין לנו מה לסכם כרגע, זה תחילת הדיון, אני אזמן אתכם לפגישות נוספות, בינתיים תראו איך אתם מתקדמים במשא ומתן, ואם אתה רוצה להיעזר בי במשהו, מר ארז, אתה מוזמן, הדלת פתוחה והטלפון זמין גם בתקופת פגרת הכנסת.

אברהם פורז: וגם לכולכם.

רן ארז: אני מאוד מודה לך.