ועדת החוקה, חוק ומשפט, כנסת 16, פרוטוקול מספר 634, 2005-12-12 09:00

רשף חן: הרבה גורמים רצו להיפגש איתי.

רשף חן: בהתחלה הסכמתי, אבל אחר כך, בגלל המועד של הדיון, נוצר מצב שלא יכולתי להיפגש עם כולם, לכן העדפתי לא להיפגש עם אף אחד.

רשף חן: אני מתנצל בפני כל אלה שביטלתי איתם פגישות, או סירבתי להיפגש איתם.

רשף חן: יש לנו נושא אחד ששנוי במחלוקת.

רשף חן: אני מציע שניגש ישר אליו.

רשף חן: קרן, תציגי בבקשה את הנושא.

קרן ויינמן: אנחנו מדברים על סעיף 3 לנוסח המעודכן שמופיע בפניכם.

קרן ויינמן: אנחנו מדברים על התנאים לבקשה של צו הארכה.

קרן ויינמן: כולם בוודאי זוכרים את מה שהיה פה בשתי הישיבות האחרונות, שהארכה כזאת צריכה להינתן בכל המדינות המוכרות.

קרן ויינמן: בעקבות הישיבה הקודמת, ראינו שזה מאוד בעייתי.

קרן ויינמן: הצדדים נפגשו כדי להגיע לפשרה.

קרן ויינמן: עכשיו מונחות בפניכם שתי גרסאות.

קרן ויינמן: גרסה אחת מדברת על הארכת הפטנט הבסיסי בארצות הברית או באחת ממדינות האיחוד האירופי.

קרן ויינמן: הגרסה השנייה מדברת על הארכת הפטנט הבסיסי גם בארצות הברית וגם באחת ממדינות האיחוד האירופי.

קרן ויינמן: ירדנו מהרעיון של כל המדינות המוכרות.

קרן ויינמן: עכשיו צריך להכריע בין שתי הגרסאות האלו.

רשף חן: אני מניח שנציגי האינטרס הגנרי מעונינים שזה יהיה בכמה שפחות מדינות.

טל בנד: הנוסח שעלה כתוצאה מהדברים של יושב-ראש הוועדה בישיבה הקודמת היה כל המדינות.

טל בנד: המשמעות של הקוד של כל המדינות היה, שכתנאי למתן צו הארכה בישראל יינתן צו הארכה במדינות בנות התרבות, שאותן אנחנו נגדיר כמדינות שמהוות את הרשימה שבתוספת.

טל בנד: הטעם שניתן, שזה הקו שהוביל יושב-ראש הוועדה, שישראל לא תהיה במקום נמוך מאשר המדינות בנות התרבות, כמו למשל קנדה וניו-זילנד.

טל בנד: היא כן תהיה במקום הלגיטימי היותר נמוך, בהתחשב באינטרסים של התעשייה המקומית.

טל בנד: בתום הישיבה הקודמת דיברו איתנו ממשרד המשפטים.

טל בנד: הסבירו לנו שמטעמים כאלה ואחרים הנושא של כל המדינות מעורר לממשלה קושי.

טל בנד: אנחנו התבקשנו לוותר בנקודה הזאת.

טל בנד: התיקון של חוק הפטנטים התקבל בשנת 1998 כאשר נפתח השוק האמריקני לגנריקה.

טל בנד: זאת הייתה הלוגיקה.

טל בנד: הניסוח לא כל כך תאם את העניין.

טל בנד: סיפרנו לוועדה בישיבה הקודמת ובזאת שלפניה שלא מדובר בקושי תיאורטי.

טל בנד: נתנו לדוגמה תכשיר כמו הרצפטין שמטפל בסרטן השד.

טל בנד: בחודש מרס הקרוב הפטנט ייפקע בארצות הברית.

טל בנד: ארצות הברית תהיה פתוחה לגנריקה של התכשיר.

טל בנד: בישראל הוא יהיה מוארך בעוד שנה.

טל בנד: את התקלה הזאת צריך לתקן.

רשף חן: אני מבין ששם לא הגישו בקשה.

טל בנד: כך או כך הדוגמאות האלו לא תיאורטיות.

טל בנד: מדובר בתקלה גם מבחינת החברות המקומיות, גם מבחינת מערכת הבריאות.

טל בנד: אנחנו העדפנו לפתור אותה בצורה הבטוחה והשלמה של כל המדינות.

רשף חן: יש מדינות שאין הצדקה כלכלית להגיש בהן בקשה.

טל בנד: אנחנו לא מנהלים את ההצדקה הכלכלית עבור חברות אחרות, אנחנו בודקים את ההצדקה הכלכלית של התעשייה כאן.

טל בנד: משרד הבריאות בודק את ההצדקה מבחינת שלילת גנריקה מהציבור הישראלי.

טל בנד: אנחנו היינו מוכנים להתפשר, כאשר הפשרה אומרת ארצות הברית ומדינה מהאיחוד האירופי.

טל בנד: הגרסה שהונחה אתמול שאומרת ארצות הברית או מדינה מהאיחוד האירופי לא פותרת מבחינתנו כלום.

טל בנד: המשמעות שלה היא שיכול להיות מצב שבו יינתן צו הארכה ביוון, אבל בשוק האמריקני הוא יהיה חסום.

תומר פפר: ישבה בישיבה האחרונה נציגת משרד המשפטים, שהסבירה לכולנו למה אי אפשר לתת מונופול, למה צריך לחזור להצעת החוק הממשלתית.

רשף חן: מה היא הייתה?

תומר פפר: היא הייתה בלי המילה "בכל" ובלי ההתניה.

תומר פפר: היא אמרה שצו הארכה בישראל יהיה המינימום מבין המדינות המוכרות שבהן ניתן צו הארכה.

תומר פפר: זאת הייתה הצעת החוק הממשלתית.

תומר פפר: יש פה שני אלמנטים שמתחברים אחד לשני.

תומר פפר: אלמנט אחד זה מה יהיה אורך צו הארכת הפטנט בישראל.

תומר פפר: על פי החקיקה מבקשת הממשלה, שצו הארכת פטנט בישראל יהיה המינימום מבין ההיצע של המדינות המוכרות.

תומר פפר: התעשייה האתית קיבלה את הפשרה הזאת, למרות שפטנט הוא עניין טריטוריאלי, לא נהוג לעשות שום דין בין מדינה אחת למדינה אחרת.

תומר פפר: במהלך הדיונים נוסף תנאי נוסף שמרוקן מתוכן את האפשרות לקבל צו הארכה בכלל.

תומר פפר: התנאי מאלץ אותנו להמתין לקבלת צו בארצות הברית ובעוד מדינה אירופית.

רשף חן: למה הוא מרוקן מתוכן?

תומר פפר: הוא מרוקן מתוכן משום שיש לא מעט סצנריו של תרופה שנרשמה לשיווק באיחוד האירופי אבל לא בשיווק בארצות הברית, לכן היא גם לא יעד לגנריקה.

תומר פפר: היא לא רשומה בארצות הברית, היא לא משווקת בארצות הברית.

תומר פפר: למה אי הבקשה או אי הגשת בקשת הפטנט בארצות הברית גורמת לזה שבישראל לא יהיה צו ארכה?

תומר פפר: התנאי אומר לחכות עד שיהיה בארצות הברית ובעוד מדינה אירופית.

תומר פפר: כל מדינות אירופה קיבלו צו ארכה, כי המוצר משווק באירופה.

תומר פפר: אני יכול לתת דוגמאות של מוצרים כאלה.

רשף חן: במוצרים האלה לא נרשם פטנט בארצות הברית?

תומר פפר: לא נרשם המוצר לשיווק בארצות הברית.

תומר פפר: אזרחי ארצות הברית לא משתמשים במוצר הזה, בין אם הוא הוגש לFDA והFDA דחה את אישור השיווק של התרופה, ובין אם החליטה החברה לא לשווק אותו.

תומר פפר: אם מוצר משווק בכל מדינות האיחוד האירופי, ביפן, באוסטרליה, קיבל במדינות האלו צו ארכה, מדוע שלא יקבל בישראל?

תומר פפר: משום שהוא לא משווק בארצות הברית?

תומר פפר: לא נראה לי הגיוני.

רשף חן: הפתרון הוא לכתוב: ובלבד שזה נרשם לשיווק באחת מהארצות האלו, כלומר או בארצות הברית או באירופה.

רשף חן: יש עם זה בעיה?

קרן ויינמן: אין עם זה בעיה.

תומר פפר: באה הועדה ואומרת משהו שהוא לא כל כך מקובל עלינו, אבל אנחנו מקבלים אותו.

תומר פפר: היא אומרת שברגע שיש מוצר גנרי באחת מהמדינות המפותחות, אין סיבה שלא יהיה מוצר גנרי בישראל.

תומר פפר: זה מה שאומרת הוועדה.

תומר פפר: צו הארכת פטנט הוא אחד הכלים שמגן על מוצר אתי מפני הברחה.

תומר פפר: יש כלים נוספים.

תומר פפר: יכול להיות מצב שבארצות הברית לא תהיה גנריקה, למרות שהארכת הפטנט הסתיימה או לא הוגשה, כי המוצר מוגן על ידי כלים אחרים.

תומר פפר: האם מוכנה התעשייה המקומית לפתרון, שנראה לי פתרון מוצדק שאותו נוכל לקבל, שברגע שיש גנריקה שם אז יש גנריקה פה, וברגע שאין שם אז גם אין פה?

רשף חן: זה קצת מאוחר היום להעלות את מה שאתה מעלה עכשיו.

רשף חן: לא יכול להיות מצב שתבוא עם קונספט חדש לגמרי.

תומר פפר: נציגת משרד המשפטים, שרית דנה, הסבירה לנו בישיבה קודמת שעמדת משרד המשפטים היא לדבוק בהצעת החוק המקורית.

תומר פפר: בהצעת החוק המקורית לא היה טעם להעלות את הסעיף שהעליתי, משום שהיא לא בנתה את הבעיה הזאת.

תומר פפר: אם משרד המשפטים מצא לנכון להגיע לפשרות עם "טבע" בלי לחלוק איתנו את הפשרות האלו, אז זה השלב שבו אני יכול להעלות את הדברים.

תומר פפר: הפתרון אולי לא העניין, אבל הבעיה היא העניין.

תומר פפר: הבעיה היא שמוצרים נהנים מהגנות אחרות.

תומר פפר: אין גנריקה בארצות הברית, אין גנריקה באיחוד האירופי, אבל התוצאה של החקיקה הזאת היא שתהיה גנריקה בישראל.

תומר פפר: זאת אפליה.

רשף חן: זאת תוצאה לא נוראית כל כך, בהתחשב בגודל השוק הישראלי.

ריצ'ארד לוטי: כאשר הונחה ההצעה הפרטית של התעשייה וההצעה הממשלתית, הרעיון היה ללכת לחפש את ההגנה המינימליסטית מבחינת אורך התקופה מבין המדינות שנותנות ארכה.

ריצ'ארד לוטי: התעשייה האתית אכלה את הצפרדע לא ברצון.

ריצ'ארד לוטי: יודעים כל החברים מסביב שברגע שנכניס את המילים "בכל" או ב"ו", משמעות הדבר שרבים מהמוצרים לא ייהנו מההגנה.

ריצ'ארד לוטי: לאו דווקא יש קורולציה בין המצב הפטנטי או מצב ההגנה בין ישראל למדינות אחרות.

ריצ'ארד לוטי: דפקטו אין גנריקה כי יש הגנה, בין מכוח הפטנט שמוארך פה, בין מכוח הפטנט שמוארך שם.

ריצ'ארד לוטי: אי אפשר להיכנס לשוק האמריקני, אבל ההוראה המאוד מעניינת שנראית תמימה יוצרת מצב שבקבוצת מוצרים אדירה אין הגנה.

ריצ'ארד לוטי: לא תהיה ארכה בגלל הכשל הזה.

ריצ'ארד לוטי: לכן קמה זעקה מהצד שלנו.

ריצ'ארד לוטי: אנחנו לא עוסקים בפרוצדורה, אלא בקושי ממשי.

רשף חן: אני הבנתי שהסכמתם לגרסה הראשונה.

ריצ'ארד לוטי: לא.

ריצ'ארד לוטי: משרד המשפטים העביר לנו את הנוסח הזה אתמול.

ריצ'ארד לוטי: אנחנו דרשנו שכל הנושא יחזור להצעת החוק המקורית.

ריצ'ארד לוטי: אפילו התעשייה הישראלית הגנרית לא חלמה לקבל את זה בחוק.

רשף חן: בלי המילה "ו" אתה מסכים?

ריצ'ארד לוטי: בסיטואציה של "או" יש כמה בעיות נקודתיות שחשבנו עליהן, אבל זה בהחלט ממתיק את הגלולה.

רשף חן: למה?

רשף חן: יכול להיות מצב שהדינים הקיימים נותנים לך את ההגנה.

הווארד פולינר: המטרה של התיקון הייתה להתיר את המדיניות המקורית של המחוקק משנת 1998.

הווארד פולינר: זאת בעקבות החלטה חד צדדית של סגן רשם הפטנטים, שלדעתנו לא הייתה עקבית עם מטרות החוק.

רשף חן: קבוצת ההתייחסות העיקרית שלנו היא ארצות הברית?

הווארד פולינר: כן.

הווארד פולינר: בנוגע לעניין של כל המדינות חשבנו שזה לא עקבי עם המטרות של החוק מ1998.

הווארד פולינר: הנוסח של הצעת החוק דומה להצעת החוק הנוכחית.

הווארד פולינר: בדקנו גם את העניין של ה"ו" וה"או", והגענו למסקנה ששניהם עקביים עם המטרות של המחוקק מאז 1998.

רשף חן: על איזה אתם ממליצים?

הווארד פולינר: כאשר הצגנו את התיקון לגורמי חוץ, כמו ארצות הברית או אירופה, תמיד אמרנו שזה הבהרה של החוק מ1998, לא מעבר לזה.

הווארד פולינר: כשראינו את המילים "בכל המדינות", חשבנו שזה לא מוצע במטרות המקוריות של החוק.

הווארד פולינר: שימוש במילה "ו" זה דבר שהוא עקבי עם המטרות של המחוקק מאז 1998.

ריצ'ארד לוטי: אם תסתכל מה זה "ו" , תראה שזה כמעט כמו המילים "כל המדינות".

רשף חן: האם אני צודק שהבקשה להארכה מתבקשת בתחילת היישום של הפטנט, בתחילת הרישום לשיווק?

ריצ'ארד לוטי: כן ולא.

ריצ'ארד לוטי: הבקשה ניתנת להגשה בסמוך למועד שבו ניתן אישור השיווק.

ריצ'ארד לוטי: זה המדד שלפיו מודדים את התקופות מחוץ לגבולות ישראל.

ריצ'ארד לוטי: באירופה זה 15 שנה מהיום שקיבלת אישור שיווק.

רשף חן: זאת הארכה.

ריצ'ארד לוטי: הארכה המקסימאלית היא 5 שנים.

דן אורן: אנחנו חברה פרטית שמעסיקה רק בישראל 680 איש.

דן אורן: אנחנו מייצאים כ65% מהייצור שלנו.

דן אורן: מדובר בארצות האיחוד הוותיקות, פלוס ארצות הברית.

דן אורן: אלו ארצות היעד.

דן אורן: לא ייתכן שלא נוכל להתחרות עם יצרן גנרי בארצות הברית או באירופה.

דן אורן: הוועדה חייבת לתת את הדעת לשיקול הכלכלי.

דן אורן: הסוגייה של השיווק מכוסה.

דן אורן: זה לא נושא של הארכת תקופת הפטנט.

מאיר פוטלש: אם לפי שיטת משרד המשפטים גם "ו" וגם "או" הם על פי ההצעה המקורית, אז מה הבעיה אם נוסיף לאלטרנטיבה של "ו" את האפשרות שכל עוד אין גנריקה בחו"ל אין גם גנריקה בארץ?

רשף חן: אני מציע שבעניין הזה ניקח את האופציה של ה"ו", עם התיקון של לא נרשם לשיווק.

רשף חן: אני חושב שזה מאזן את הדברים בצורה סבירה.

רשף חן: בואו נתקדם הלאה לנושא התחולה.

ריצ'ארד לוטי: התעשייה האתית רואה בכך שינוי מהותי מההצעה כפי שניתנה במטרת החוק.

קרן ויינמן: יש לנו כאן שלוש גרסאות להוראת התחולה של החוק.

קרן ויינמן: הראשונה היא ההוראה שהייתה קיימת בהצעת החוק המקורית.

קרן ויינמן: אנחנו עובדים לפי הצעת החוק הכחולה.

קרן ויינמן: היא אומרת שהחוק הזה יחול על כל צווי הארכה, גם אלה שניתנו וגם אלה שנמצאים בתקופת צו הארכה.

קרן ויינמן: נשמעו טענות על כך שההוראה הזאת היא רטרואקטיבית.

קרן ויינמן: לדעתי היא לא רטרואקטיבית, היא אקטיבית.

קרן ויינמן: אפשר לראות את זה כעולה בקנה אחד עם חוק הפטנטים, שמאפשר לבטל את הפטנט בכל שלב שהוא.

קרן ויינמן: גרסה ב' אומרת, שהוראות החוק האלו יחולו על צווי הארכה שניתנו ושעדיין נמצאים בתקופת הפטנט הבסיסי.

קרן ויינמן: להבנתנו, מדובר ב50 פטנטים שלגביהם יחול החוק הזה.

קרן ויינמן: לגבי אותם פטנטים שנמצאים עכשיו בתקופת צו הארכה שלהם, שלהבנתנו מדובר ב10 כאלה, החוק הזה לא יחול.

קרן ויינמן: גרסה ג' זאת גרסה שניתנה לנו על ידי היועץ המשפטי לממשלה.

קרן ויינמן: היא נותנת "חסינות" קצרה יותר.

קרן ויינמן: אני מדברת על אותם 10 פטנטים שנמצאים בתקופת צו הארכה שלהם.

קרן ויינמן: היא אומרת שאחרי שיתקבל החוק הזה, תהיה להם "חסינות" של 3 או 6 חודשים, כשלאחר מכן אפשר יהיה לתקוף.

רשף חן: ברור לי שהגנריים רוצים את האופציה הראשונה, כי היא מחזירה את הגלגל אחורנית.

תומר פפר: כל שלוש האופציות דומות ולא נותנות פתרון.

רשף חן: הוגשו 150 בקשות.

תומר פפר: הוגשו כ150 בקשות לצווי הארכה מאז 1998.

תומר פפר: ל50 מתוכן ניתן צו של הרשם.

תומר פפר: הוא הלך לחברה ואמר לה שיש לה צו להארכת הפטנט.

רשף חן: לכמה מתוך ה50 האלו פקעה תקופת הפטנט?

תומר פפר: ב7 או 8 מהם אנחנו נמצאים עכשיו בתוך התקופה של צו הארכה.

תומר פפר: מדובר על להחיל חוק באופן רטרואקטיבי.

תומר פפר: אני רוצה להקריא פסקה מאוד קצרה מתוך החלטה שנתן הרשם לפני 3 חודשים.

תומר פפר: "החקיקה מטבעה עוברת שינויים עם חלוף העיתים.

תומר פפר: כך גם הפסיקה הכרוכה בחקיקה.

תומר פפר: הנני סבור שצו הארכה ברגע שניתן אין לשנותו, שכן הציבור הרחב מסתמך על תאריך הפקיעה הרשום בפנקס, בין אם קרוב הוא או רחוק הוא.

תומר פפר: יש לשנותו רק אם נעשתה טעות בחישוב.

תומר פפר: בהערת אגב אציין, כי ייתכן ובקרוב ישונה החוק בנוגע לצווי הארכת פטנט ותקופת הארכה תקוצר.

תומר פפר: גם כאן לא יהיה זה סביר לשנות למפרע את צו הארכה ולקצר את תקופת תוקף הפטנט.

תומר פפר: אין כל הגיון בהארכה וכיווץ צווי הארכה רטרואקטיביים כל אימת שמשתנה הדין או שניתנת החלטה פנימית".

תומר פפר: אני על סמך המסמך הזה בניתי תוכנית אסטרטגית, גייסתי כוח אדם, השקעתי כספים.

תומר פפר: עכשיו המדינה באה ואומרת לי לתת לה את זה חזרה, כשהיא במקביל תקצר לי את זה בשנתיים, שלוש.

תומר פפר: זה סעיף רטרואקטיבי.

רשף חן: מה תקופות הארכה שניתנות בדרך כלל?

תומר פפר: החל מחצי שנה עד 5 שנים.

רשף חן: מה אומר משרד המשפטים?

רשף חן: איך זה שעכשיו אתם באים לשנות החלטה שיפוטית בחקיקה?

הווארד פולינר: לדעתנו זה לא רטרואקטיבי.

רשף חן: יש היום החלטה.

רשף חן: זאת החלטה שמשפיעה על החיים שלי היום.

רשף חן: עכשיו אתה משנה את ההחלטה הזאת.

הווארד פולינר: בדיני פטנטים אין סופיות, אין התיישנות.

הווארד פולינר: ביטול פטנט לפי סעיף 73ב בחוק הפטנטים אומר שכש פטנט בוטל זה כאילו שהוא לא ניתן מעולם.

הווארד פולינר: אופן החישוב של צו הארכה זה לפי החוק הנוכחי.

הווארד פולינר: סגן רשם הפטנטים החליט בהחלטה חד-צדדית.

הווארד פולינר: .

תומר פפר: למה זה חד צדדי?

תומר פפר: תערערו לבית משפט.

הווארד פולינר: הוא שינה את המדיניות.

הווארד פולינר: לפי החוק הנוכחי, תמיד אפשר לבטל צו הארכה שניתן בטענה שלא היה ניתן לתת את צו הארכה לפי החישוב שניתן.

הווארד פולינר: כל העניין של להגיד שזה פוגע בסופיות של צווים שניתנו זה לא נכון אפילו לפי החוק של היום.

הווארד פולינר: לפי החוק של היום, אפשר לבטל צו הארכה שניתן בעילה שאופן החישוב היה לא נכון.

הווארד פולינר: אם המטרה של התיקון הזה זה כדי להבהיר שאותה החלטה של סגן הרשם הייתה לא נכונה.

הווארד פולינר: .

רשף חן: יש לי בעיה עם הביטוי "חד צדדי".

רשף חן: מדובר ברשות שיפוטית שהגיעה להחלטה.

טל בנד: זה במעמד צד אחד.

הווארד פולינר: זה בין הרשות לאדם אחד.

רשף חן: הדרך לבג"ץ פתוחה.

רשף חן: יש לך בעיה שמה שנכנס לתוקף זה שטח משוחרר שלא יוחזר, כשהשאר.

רשף חן: .

הווארד פולינר: החלטנו שלא לבטל רטרואקטיבית את הצו שקיים.

הווארד פולינר: כלפי העתיד ניתן לבטל אותו לשלושה חודשים.

הווארד פולינר: לגבי כל צו שהפטנט הבסיסי טרם פקע אפשר להגיד שאופן החישוב לא היה נכון.

רשף חן: חסר לי נתון שאני זקוק לו.

רשף חן: אמרנו שיש 50 שניתן בהם צו.

רשף חן: כמה זמן יש בין מתן הצו לתום תקופת הפטנט, כלומר תחילת הארכה?

טל בנד: מספר שנים.

רשף חן: כמה?

קרן ויינמן: 8 שנים.

רשף חן: מתי הייתה ההחלטה של הרשם?

תומר פפר: יולי 2003.

רשף חן: אנחנו מדברים על שנתיים וקצת שחלפו מאז.

רשף חן: בהנחה שמדובר ב-8 שנים, עדיין נשארת תקופה די ארוכה עד שהצו יפוג.

רשף חן: מה דעתכם שמה שנכנס לתקופת הארכה נעזוב בשקט, כשלעומת זאת על מה שלא נכנס לתקופת הארכה יחול החוק?

טל בנד: בדיני פטנטים אין עניין של סופיות.

טל בנד: כששואל פה מישהו איך הוא יסביר ללקוחות שלו שהמדינה נתנה לו נייר ועכשיו אומרים לו שלא כתוב שם כלום, אז הוא לא צריך להסביר, הלקוחות שלו יודעים טוב מאוד שגם כשהם קיבלו פטנט אז יש להם נייר שיתפוס או שלא.

טל בנד: .

טל בנד: גם כשמקבלים צו הארכה, אז או שזה יהיה, או שלא.

טל בנד: כך הם צריכים לכלכל את צעדיהם.

טל בנד: לא על יסוד הערכות של חסינות, כי אין חסינות.

טל בנד: הכנסת כבר תיקנה טעות של בית המשפט העליון, שהחיל את דיני ההתיישנות על דיני הפטנטים.

טל בנד: באה הכנסת ואמרה שלעולם אן סופיות בפטנטים.

טל בנד: "פייזר" הגישה ערעור על ההחלטה של סגן הרשם.

טל בנד: היא כתבה שכאשר מדובר בהבהרה של חוק קיים אין מדובר ברטרואקטיביות ויש להחיל את ההבהרה רטרואקטיבית ליום חקיקת החוק.

טל בנד: זה מה שאומרת "פייזר" בבית המשפט.

טל בנד: מה בעצם אומרים לנו כאן?

טל בנד: "פארמה" עצמה באה ואמרה שהיא מקבלת את העיקרון שכאשר פקע צו הארכה הראשון מבין המדינות, אז יפקע גם צו הארכה בישראל.

טל בנד: את העיקרון הזה היא מקבלת.

טל בנד: העיקרון הזה לא היה מקובל כשהלכו לסגן רשם הפטנטים.

טל בנד: קיבלו את ההחלטה שהם קיבלו.

טל בנד: מאז יש שטף של בקשות לכל הצווים האלה.

טל בנד: היום באים ואומרים: "מה שהוצאנו מהקופה הציבורית זה שלנו, זה בכיס, את זה אל תיקחו לנו.

טל בנד: עכשיו בואו נתחיל את המשחק מהתחלה".

טל בנד: אם בהגינותך אתה בא ואומר שאתה מקבל את העיקרון, אז מכוח מה אתה בא ואומר שישאירו לך את מה שהצלחת לקחת קודם?

טל בנד: אנחנו בצער ובכאב מסכימים להצעה של אדוני היושב-ראש.

תומר פפר: למה בכלל לשים סעיף של תחולה?

תומר פפר: בואו נוותר בכלל על סעיף התחולה, וינהג רשם הפטנטים לפי החוק הנוכחי.

תומר פפר: למה יש צורך לקבוע - במילים בוטות - שרשם הפטנטים יפעיל את החוק רטרואקטיבית על כל הבקשות והצווים שניתנו?

תומר פפר: אמרו לנו שסגן רשם הפטנטים נתן החלטה ביולי 2003 שלא כל כך מוצאת חן בעיני מישהו.

תומר פפר: מה עם הצווים שהוא נתן לפני?

תומר פפר: הם היו, לכאורה, לפי התכתיבים של משרד המשפטים.

רשף חן: אני לא יודע שיש בעיה.

רשף חן: אגב, אני גם לא יודע כמה מתוך ה50 לא עומדים בדרישות של החוק.

רשף חן: אני מתאר לעצמי שיש תרופה או שתיים שלגביהן מבקשים הארכה לא רק בישראל.

רשף חן: אני מתאר לעצמי שברוב התרופות מבקשים הארכה בארצות הברית ובאירופה.

ריצ'ארד לוטי: מניחים בהנחת היסוד שהפטנט פה הוא זהה.

רשף חן: אם זאת תרופת יתום, אז אף אחד לא רוצה לשווק אותה בשום מקום חוץ מהמחוז.

ריצ'ארד לוטי: אני לא מדבר על תרופת יתום.

ריצ'ארד לוטי: מניחים שהבקשה מוגשת בארץ על אותה בקשה שהוגשה בארצות הברית.

ריצ'ארד לוטי: התשובה היא לא, כי ברוב המקרים זה לא כך.

ריצ'ארד לוטי: ההגנה הפטנטית איננה זהה בכל המדינות.

ריצ'ארד לוטי: מגישים בקשת ארכה בארצות הברית כשיש בלעדיות בשוק בארצות הברית מכוח חוק הפטנטים, אבל לפי החקיקה הזאת אין הגנה בישראל בגלל שעל הפטנט הספציפי הזה לא הגישו בקשת ארכה.

ריצ'ארד לוטי: מכאן כשל החוק.

ריצ'ארד לוטי: אם היית בא ואומר:" אני רק מסדר את הכוונה המקורית של המחוקק", הייתי יכול להתווכח בכיוונים שטל אומר, אבל זה לא כך.

ריצ'ארד לוטי: ברגע שאתה מכניס את האלמנט הזה ומצרף אליו את נושא הרטרואקטיביות זה רטרואקטיביות פרופר, משום שאתה יוצר כללי משחק חדשים שלא היו קיימים קודם.

ריצ'ארד לוטי: זה שהווארד אומר שאיך שהוא אפשר להתאים את זה לחוק זה לא נכון, כי הסעיף הזה לא הופיע בהצעה של אף אחד.

ריצ'ארד לוטי: אתה משנה את כללי המשחק.

ריצ'ארד לוטי: לך תסביר מחר לחברה שמאבדת לגמרי את ההגנה שלה.

ריצ'ארד לוטי: "טבע" ו"דקסון" לא יכולות להיכנס לשוק האמריקני.

תומר פפר: אומרים לנו פה שאין סופיות, יש פרקטיקה נוהגת.

תומר פפר: כל 50 המצבים שנתן הרשם היו סופיים, הוא לא שינה אותם.

תומר פפר: חברה חיה לא רק לפי נוסח החוק, אלא גם על פי איך שנוהג הרשם.

טל בנד: גם העובדות האלו לא נכונות.

טל בנד: אתם מעלים עובדות בפני היושב-ראש שאין להן שחר.

הווארד פולינר: ההחלטות שניתנו לפני 2003 ניתנו לפי החישוב הקודם.

הווארד פולינר: זה אופן החישוב שאנחנו חושבים שהוא מייצג את המטרות של המחוקק.

קרן ויינמן: זה הקצר ביותר מבין המדינות שהם נתנו, זה לא הקצר ביותר מבין המדינות שאנחנו מחייבים לתת.

קרן ויינמן: יש איזה שהוא הבדל כאן.

זבולון תומר: כל הצווים שניתנו עד ההחלטה של הרשם לא השתנו.

זבולון תומר: אם אני טועה בדברי ויש מקרה אחד כזה, אז אנחנו מראש מוותרים עליו.

זבולון תומר: אין מצב כזה.

זבולון תומר: מדוע?

זבולון תומר: כי הצעת החוק הנוכחית מחזירה את המצב למה שהיה עד החלטת הרשם.

זבולון תומר: כל מה שהיה עד אז יישאר אותו דבר בהגדרה.

טל בנד: יש אי הסכמות מהותיות.

רשף חן: האם אתם חושבים שיש סכנה כזאת?

טל בנד: בוודאי שיש סכנה.

רשף חן: הווארד, האם יש בעיה מבחינת

רשף חן: כם שנאמר שזה יחול על החלטות שניתנו החל מיוני 2003?

תומר פפר: זה לא רק החלטות, זה גם בקשות.

רשף חן: נאמר שזה חל על בקשות, על צווים שניתנו מאז יוני 2003, למעט מקרים שבהם תקופת הארכה התחילה בפועל.

קרן ויינמן: אנחנו מדברים רק על צווי הארכה שניתנו, לא על בקשות.

קרן ויינמן: אני אשנה את הניסוח כך שיהיה ברור שיוני 2003 חל רק על החלטות שניתנו.

רשף חן: האם כשאנחנו אומרים שזה לא חל על בקשות עד יוני 2003, זה מבהיר מספיק שמיוני 2003 זה כן חל?

רשף חן: אני מרגיש לא נוח לתת פה החלטת גורפת בערעור על החלטות הרשם.

רשף חן: אם נאמר שחוק זה לא יחול על החלטות שניתנו עד יוני 2003 ועל צווים שתוקפם נכנס לתוקף.

רשף חן: .

רשף חן: אני אומר על מה זה לא יחול.

רשף חן: האם מספיק ברור שעל השאר זה כן?

קרן ויינמן: אני מעדיפה לכתוב על מה זה יחול.

רשף חן: אין אלמנט של פגיעה מוגזמת בסמכות שיפוטית?

טל בנד: אנחנו יכולים לחסוך לכם גם את ההתלבטות הזאת.

טל בנד: כיוון שהכללת ארצות הברית ו/או האיחוד האירופי עלול לגרום לביטול רטרואקטיבי של צווי הארכה, אנחנו מוכנים להכניס הסתייגות - בנוסף להסתייגויות אחרות - שהחוק יחול, ובלבד שצו הארכה שניתן לא יבוטל מחמת זה שהוא לא ניתן בארצות הברית או באיחוד האירופי.

רשף חן: אתה אומר שהוא לא יבוטל אם הוא לא ניתן בשניהם אלא רק באחד.

טל בנד: אתם הולכים לקבל כאן

טל בנד: תנאי מצטבר שאם תחילו אותו רטרואקטיבית הוא יביא לפקיעה של צווים.

טל בנד: אנחנו לא יודעים מה הצווים.

טל בנד: אנחנו מוכנים לקחת את הסיכון.

רשף חן: קיבלתי.

רשף חן: החוק יחול על צווים שניתנו החל מ30 ביוני 2003.

קרן ויינמן: במקום התאריך יהיה ההסבר שהוא נתן.

תומר פפר: בנוסף, לא במקום.

רשף חן: זאת לא אפשרות.

מאיר פוטלש: מה קורה אם יש צו שניתן אחרי 2003 ועכשיו נמצא בתקופת הארכה?

מאיר פוטלש: לפי מה שמציעים כאן זה יבוטל.

רשף חן: זה פוטר את ה30 ביוני.

קרן ויינמן: זה במקום התאריך, לא במקום גרסה ב'.

רשף חן: גרסה ב' אומרת: הוראות החוק העיקרי, כנוסחן בחוק זה, למעט הוראות סעיף 164(א) לחוק העיקרי כנוסחה בסעיף 18 לחוק זה, יחולו גם על צווי הארכה שניתנו לפני תחילתו ועל בקשות למתן צו הארכה שהוגשו לפני היום האמור.

רשף חן: על אף האמור לעיל פקע הפטנט הבסיסי שביחס אליו ניתן צו הארכה קודם לכניסת חוק זה לתוקפו, לא יבוטל צו ההארכה ולא יקוצר, על פי הוראות חוק זה".

רשף חן: .

רשף חן: אחר כך יבוא על אף אמור נוסף שאומר:

רשף חן: לא יפקע הפטנט אם הוגשה הבקשה בארצות הברית או.

רשף חן: .

קרן ויינמן: בהחלת התחולה חל הכלל הבסיסי.

קרן ויינמן: .

רשף חן: האפשרויות הן ארצות הברית או אירופה.

רשף חן: נאמר שיש צו שניתן בהסתמך על יפן.

רשף חן: הוא גם יישאר בתוקף.

רשף חן: צריך לכתוב: לא יפקע בשל אי עמידה בסעיף הזה.

קרן ויינמן: המשמעות ברורה.

קרן ויינמן: את הטכניקה אני יכולה לשנות.

קרן ויינמן: אני אשמור את המשמעות הזאת.

רשף חן: צו שניתן יישאר בתוקפו בין אם הוא נכנס לתוקף ובין אם הוא לא נכנס לתוקף, גם אם הוא לא עומד בדרישה של ההשוואה לארצות הברית או לאירופה.

רשף חן: כל הצווים שניתנו עד היום על בסיס השוואה לאחת המדינות נשארים כפי שהם.

רשף חן: לעומת זאת, צווים שניתנו על בסיס ההחלטה הגורפת שאומרת שצריך לראות בכל המדינות - מבוטלים, אלא אם כן הוא נכנס לתוקף.

קרן ויינמן: אנחנו אמרנו שאנחנו רוצים שלגבי צווים שכבר ניתנו יהיה מה שהיה קיים בחוק מ1998.

קרן ויינמן: מה החוק אמר ב1998?

קרן ויינמן: הקצר ביותר מבין המדינות שניתנו לרשם.

קרן ויינמן: אם שינינו משהו מ1998, אז זה הוספת הדרישה הזאת של ה"ו/או" מתוך המדינות האלו.

קרן ויינמן: כל זה לא יחול לעבר.

טל בנד: ההבנה היא שבכל מקרה לגבי צווים קודמים שיטת החישוב חוזרת למה שהיה צריך להיות.

רשף חן: הקצר ביותר מבין אחת המדינות.

טל בנד: שיטת החישוב תחול כמו שכתוב בהוראת המעבר.

טל בנד: הדבר היחיד , שאמרתי שאנחנו מוכנים לו, זה שאם בנוסף לשיטת החישוב מתברר שהצו לא היה צריך להינתן לו היו מחילים עליו את ארצות הברית והאיחוד האירופי - צו כזה יישאר בתוקפו וחישובו יהיה לפי שיטת החישוב שלפני.

טל בנד: .

רשף חן: הנוסח ברור.

רשף חן: זה ינוסח לקראת ההצבעה.

קרן ויינמן: סוגייה אחרונה במחלוקת הייתה לגבי הזמן שבו מבקשים את צו הארכה, ולגבי הסמכות של הרשם להאריך את המועד הזה.

קרן ויינמן: מדובר בסעיף 18 בעמוד 4.

קרן ויינמן: עד עכשיו המצב היה ש60 יום אחרי רישוי התרופה ניתן היה להגיש בקשה לצו הארכה.

קרן ויינמן: אנחנו נאריך אותם מ-60 ימים ל90 ימים.

קרן ויינמן: אנחנו לא נאפשר לרשם להאריך את המועדים האלה, אלא במקרים מיוחדים שבהם הוא שוכנע שבזמן שהיה צריך לבקש את הצו, לא ניתן היה לעשות את זה מסיבות של המבקש.

קרן ויינמן: זה מתאים גם לנסיבות אחרות שיש בחוק הפטנטים.

קרן ויינמן: משרד המשפטים יכול להסביר מה המצב בשטח.

רשף חן: למישהו יש בעיה עם זה?

תומר פפר: בהצעת החוק המקורית נשלל מהרשם שיקול דעת.

תומר פפר: אנחנו אמרנו למשרד המשפטים שזה נראה לנו לא סביר.

תומר פפר: פה החזירו במידה מסוימת את שיקול הדעת.

תומר פפר: היות ואישורו של הפטנט הבסיסי אורך בישראל למעלה מ10 שנים, יכול להיות מצב שביום שנרשם המוצר לשיווק רשם הפטנטים עוד לא הכריע בשאלת הפטנט הבסיסי.

תומר פפר: זה קורה.

תומר פפר: כדי שיהיה ברור שאנחנו לא יכולים להגיש צו ארכה לפטנט שאיננו מאושר עדיין ומצד שני אנחנו חפצים לאשר את התרופה לשיווק בישראל, אנחנו מעונינים שיהיה רשום פה שזה יהיה 90 יום מיום אישור השיווק או מיום אישור הפטנט בסיסי.

קרן ויינמן: על כזה מצב סעיף 1 חל.

קרן ויינמן: מה הסכנה במה שהם מציעים?

טל בנד: התוכן שיינתן ל(א1) הוא יותר רחב.

קרן ויינמן: כל הסיטואציה שהם מתארים מטופלת בנוסח הזה.

קרן ויינמן: ההצעה של "פארמה" לא מזיקה , היא אומרת לעשות 90 ימים מיום שיווק התרופה או מיום הפטנט הבסיסי.

קרן ויינמן: אני חושבת שזה מיותר, כי ברור שזה חל עליו.

רשף חן: האם למשרד המשפטים יש בעיה אם זה יהיה 90 ימים מיום שיווק התרופה או מיום הפטנט הבסיסי?

הווארד פולינר: אנחנו מסכימים עם מה שהנציג של "פארמה" אמר.

הווארד פולינר: הסעיף הזה נועד למצב שהוא מתאר.

רשף חן: אתה אומר שאין סיטואציות אחרות שמתאימות?

הווארד פולינר: ודאי שיש.

הווארד פולינר: רצינו משהו יחסית פתוח שיתאים למצבים האפשריים.

רשף חן: הסיטואציה הזאת היא סיטואציה שחוזרת על עצמה יותר מאחרות?

זבולון תומר: יש סיטואציה בה המבקש שכח לבוא ולהגיש את הבקשה.

זבולון תומר: הרבה פעמים מבקשי הפטנט עושים סחבת על מנת שהפטנט לא יירשם.

זבולון תומר: זאת על מנת להפחיד את הציבור.

זבולון תומר: חייב להיות ברור שמבקש הפטנט עשה את הכל על מנת לקבל אותו בזמן, כי אם הוא לא עשה את הכל..

טל בנד: נקודת המוצא של הצעת החוק הייתה שאין שיקול דעת, יש 60 יום להגיש את הבקשה.

טל בנד: בארצות ברית אין שיקול דעת, אין אפשרות להאריך את זה ביום.

טל בנד: כן הייתה שביתה, לא הייתה שביתה, זה פשוט לא מעניין אף אחד.

טל בנד: באו ואמרו שיש מקרים כמו המקרים שמנו עכשיו.

טל בנד: אמרנו שבשני המקרים שאתם יכולים להעלות על הדעת, שעוד לא נרשם הפטנט הבסיסי או שלא הוגשה בקשת דיחוי, אנחנו ניתן פתרון בנוסח החוק.

טל בנד: הם לא רצו, כי הם שאלו מה לגבי צונמי.

טל בנד: אמרנו שאנחנו מוכנים לתת לו את שיקול הדעת כמו שכתוב בהצעה הממשלתית.

טל בנד: מתן שיקול הדעת מכסה את המקרים האחרים.

טל בנד: אם ניתן עכשיו גם את הארכה הסטטוטורית וגם את שיקול הדעת, המשמעות היא שעל כל טעות של פקידה ירוצו ויבקשו הארכה.

טל בנד: יש עוד דבר נוסף שאנחנו מבקשים.

טל בנד: כתוב כאן שאפשר להאריך להם כל עוד יש מניעה.

טל בנד: אנחנו מבקשים שהם יוכלו להגיש תוך 90 יום משעה שמוסרת המניעה.

רשף חן: זאת החלטת הרשם.

תומר פפר: זאת לא הבהרה שחייבים להוסיף.

רשף חן: הרשם לא נותן הארכה בלתי מוגבלת בזמן.

טל בנד: זה הגיע גם לבית המשפט העליון.

טל בנד: יש פה בעיה אמיתית.

רשף חן: הרשם נותן החלטה שהוא מאריך את המועד לתקופה בלתי מוגבלת?

רשף חן: אין דבר כזה.

רשף חן: או שמגיעים אליו רטרואקטיבית ואז מה שאתה אומר לא רלוונטי, או שמגיעים אליו פרספקטיבית ואז הוא תוחם להם מועד.

טל בנד: אנחנו לא צד להליך הזה.

רשף חן: אני לא יכול לשבת פה על בסיס ההנחה ששופטים או רשמים פועלים בצורה בלתי רציונאלית.

רשף חן: אתה מדמיין מצב שהוא נותן החלטה להאריך מועד בלי הגבלת זמן?

רשף חן: אין דבר כזה.

זבולון תומר: הוא מאריך את המועד ל3 חודשים.

זבולון תומר: הוא יכול להאריך אחרי זה בעוד 3 חודשים.

קרן ויינמן: בסעיף 14 נכתוב:

קרן ויינמן: לא יאוחר מ90 ימים מיום רישום התכשיר הרפואי לפי פקודת הרוקחים, או מיום אישור הפטנט הבסיסי.

זבולון תומר: ובלבד שהוא לא נהג בסחבת.

רשף חן: אני מתאר לעצמי שאם הוא נהג בסחבת, אז לא ייתנו לו את הארכה.

רשף חן: המועד להגשת הבקשה הוא 90 יום מיום אישור השיווק או אישור רישום הפטנט, לפי המאוחר שביניהם.

קרן ויינמן: רישום התכשיר או אישור הפטנט.

רשף חן: כמעט תמיד הפטנט נרשם עוד לפני שמאשרים את השיווק, ואז יש לו 90 ימים כדי לבקש הארכה.

רשף חן: האם יש מצבים הפוכים?

רשף חן: האם יש מצבים שבהם השיווק מאושר אבל הפטנט עדיין לא מאושר?

רשף חן: איך אני יכול לבקש עכשיו הארכה?

הווארד פולינר: לפי התוספת כאן.

רשף חן: הם מבקשים הבהרה חד משמעית.

קרן ויינמן: למרות שיכול להיווצר מצב שהזמן יהיה 120 ימים.

זבולון תומר: אני מבקש להוסיף את המילים "ובלבד שהמבקש נהג בתום לב".

זבולון תומר: המציאות מראה לנו שהרבה פעמים לא רושמים את התרופה.

זבולון תומר: .

רשף חן: הוא לא רושם את הפטנט.

זבולון תומר: הוא גם דוחה את רישום התרופה בגלל סחבת.

רשף חן: אתה מדבר על מצב שהוא רשם את התרופה אבל עדיין לא רשם את הפטנט כי הוא מתחכם?

זבולון תומר: למישהו שמגיש בקשה לפטנט יש זכויות.

זבולון תומר: אם הוא לא עונה לרשם בזמן.

זבולון תומר: .

רשף חן: זה עניין טכני לחלוטין.

רשף חן: הרשם לא יכול להכריע בבקשה עד שיש פטנט ואישור.

רשף חן: אין לו מה להאריך עד שיש פטנט.

רשף חן: מה שאתה מדבר זה במסגרת שיקול הדעת שלו.

רשף חן: אם הוא יגיע למסקנה שדחית את רישום הפטנט בצורה מוגזמת, הוא לא ייתן לך הארכה.

זבולון תומר: אין לו שיקול דעת.

תומר פפר: בדיון הקודם הסכמנו על רשימת המדינות המוכרות.

תומר פפר: הוסיפו את זה בסעיף ההגדרות.

תומר פפר: עכשיו בחרתם להוסיף את זה כתוספת ולתת סמכות לשר המשפטים באישור הוועדה להוסיף ולגרוע מדינות.

רשף חן: אני לא מקבל את הטענה הזאת.

תומר פפר: רשימת המדינות המוכרות זאת לא המצאה שלנו, זה מופיע בפקודת הרוקחות.

רשף חן: מצבך יותר טוב, כי אם השר יעשה שטות אתה יכול ללכת לבג"ץ, אבל אם הכנסת עושה שטות קשה יהיה ללכת לבג"ץ.

תומר פפר: הנושא השני זה כל העניין של התנגדות.

תומר פפר: אני מבין למה יש לתת לצד שלישי את הזכות להתנגד לפטנט בסיסי.

תומר פפר: מדובר על תחומים מאוד מורכבים בנושא הכימיה, בנושא האלקטרוניקה.

תומר פפר: אני מבין למה צריך לתת למישהו אפשרות לערער.

תומר פפר: אני מבין את העיקרון למה צריך לתת הזדמנות לכל אחד מהציבור את הזכות להתנגד לפטנט, אבל אני לא מבין למה צריך לתת את אותה זכות כאשר רשם הפטנטים מונחה איך לחשב תקופת הארכה.

תומר פפר: הוא עושה עבודה פקידותית.

רשף חן: האם החוק שלנו מתעסק בסעיף הזה?

תומר פפר: כן.

רשף חן: למה כל אדם ולא מי שטוען שהוא נפגע?

הווארד פולינר: על הפטנט הבסיסי אפשר להגיש התנגדות.

הווארד פולינר: המנסחת הראשית קבעה את הנוסח הזה.

ריצ'ארד לוטי: הליכי ההתנגדות מעכבים את כניסת הארכה לתוקף.

רשף חן: בפועל, מגיעים אנשים מהרחוב?

ריצ'ארד לוטי: הליך ההתנגדות לוקח שנה, שנה וחצי.

ריצ'ארד לוטי: אין לנו בעיה שכל אחד יתייצב.

ריצ'ארד לוטי: עצם הגשת ההתנגדות לא תעצור מצו הארכה להיכנס לתוקף, כי אז על ידי חתיכת נייר שעולה 500 דולר אתה עוצר את כניסת התוקף.

רשף חן: תוקף של מה?

ריצ'ארד לוטי: צו הארכה.

רשף חן: צו הארכה ניתן כמעט תמיד מספיק זמן לפני שהפטנט פוקע.

רשף חן: ראינו כאן שזה בממוצע 8 שנים.

רשף חן: צריך להיות מאוד מוכשר כדי לדחות משהו ב-8 שנים.

ריצ'ארד לוטי: יש מקרים רבים שהכניסה לשוק צמודה.

ריצ'ארד לוטי: .

רשף חן: אתה לא חושב שבמקרים האלה הרשם לא מסוגל להבין את החשיבות של לתת החלטה בזמן אמת?

ריצ'ארד לוטי: אין לו שיקול דעת.

ריצ'ארד לוטי: התקנות היום קובעות מינימום של שנה ו6 חודשים.

זבולון תומר: מי מושך את ההתנגדויות היום?

זבולון תומר: בעלי הפטנטים.

רשף חן: מינימום של שנה ו-6 חודשים למתן ההחלטה?

ריצ'ארד לוטי: יש הודעת התנגדות, שלושה חודשים אחרי זה נימוקים להתנגדות, שלושה חודשים אחרי זה תגובה, שלושה חודשים אחרי זה הגשת ראיות, שלושה חודשים ראיות לתשובה, ושלושה חודשים אחרי זה עוד פעם ראיות לתשובה.

ריצ'ארד לוטי: בדרך הזאת התעשייה הגנרית לא נותנת פטנטים בכלל.

רשף חן: אני מציע שניתן לרשם סמכות לקצר מועדים שקבועים בחוק או בתקנות, כשהוא רואה שעמידה במועדים תגרום לכך שהפטנט פוקע לפני שהוא יכול לתת החלטה.

טל בנד: אנחנו מסכימים.

ריצ'ארד לוטי: מדינת ישראל היא היחידה שעוצרת את רישום הפטנט על ידי הגשת התנגדות.

רשף חן: אתה רוצה להשאיר את הפטנט חי על ידי המשך הדיון.

רשף חן: שתי הדרישות האלו לא מתקבלות על הדעת.

רשף חן: אתה רוצה שתינתן לך הארכה אוטומטית?

תומר פפר: בכל העולם זה כך.

ריצ'ארד לוטי: אין מדינה אירופית או מדינה כמו ארצות הברית שזה לא כך.

ריצ'ארד לוטי: אנחנו המדינה היחידה שעושה כך.

רשף חן: זה נושא לחקיקה נפרדת בשאלה אם לתת לרשם סמכות לתת צו זמני.

רשף חן: אני שומע שיש הסכמה של משרד המשפטים ושל החברות הגנריות שתינתן לרשם הסמכות לקצר מועדים שקבועים בחוק או בתקנות, כדי לאפשר מתן החלטה לפני תום תקופת הפטנט.

רשף חן: לא איכפת לי, למרות שזה מבזה, לכתוב שהרשם ייתן את ההחלטה לפני תום תקופת הפטנט.

רשף חן: אפשר לומר שהרשם, ככל שהדבר אפשרי, ייתן החלטה לפני תום תקופת הפטנט, והוא רשאי לקצר תקופות הקבועות בחוק או בתקנות בכדי להגיע התוצאה הזאת.

קרן ויינמן: רק לגבי צווי הארכה?

רשף חן: צווי הארכה בלבד.

רשף חן: זה כדי שעד לסוף תקופת הפטנט אנשים ידעו איפה הם חיים.

ריצ'ארד לוטי: יש פה הגבלה שהמצב פוקע 14 שנה מיום השיווק הראשון.

ריצ'ארד לוטי: אירופה נותנת 15 שנים.

ריצ'ארד לוטי: יוצא מצב שההגבלה של 14 שנה תקצר את תקופת הארכה הניתנת בישראל, למרות שבאירופה נותנים 15 שנים.

רשף חן: כמה בארצות הברית?

ריצ'ארד לוטי: ארצות הברית זה 14 שנה.

רשף חן: אני לא פותח את זה עכשיו.

קרן ויינמן: תסתכלו בסעיף 7(2) להצעת החוק.

קרן ויינמן: עלה חשש שהתיקון בסעיף 64ח(ד) יהיה תיקון מאוד מהותי.

טל בנד: הכוונה היא להעביר את המילים "התהליך לייצורו" לאחר המילים "או התכשיר הרפואי".

קרן ויינמן: אם היינו מתקנים את זה בתכשיר הרפואי הראשון שנמצא בפסקה, אז היינו משנים בצורה מהותית את היקף ההגנה לפטנט שנותנים לצו הארכה.

קרן ויינמן: לא הבנתי למה אתם מתכוונים, כי חשבתי שהתיקון הוא לתכשיר הרפואי השני.

קרן ויינמן: שם זה נראה לי עדיין תיקון טכני.

טל בנד: שם זה תיקון טכני.

קרן ויינמן: אין בעיה כל עוד זה שם.

קרן ויינמן: הצעת חוק הפטנטים (תיקון מס' 7) (תיקון – הארכת תוקפו של פטנט בסיסי), התשס"ה-2005.

קרן ויינמן: תיקון סעיף 64א 1.

קרן ויינמן: בחוק הפטנטים, התשכ"ז-1967 (להלן – החוק העיקרי ), בסעיף 64א, אחרי ההגדרה "הפטנט הבסיסי" יבוא: מדינה המנויה בתוספת השניה; "רישוי" – כהגדרתו בסעיף 54א.

קרן ויינמן: " 2.

קרן ויינמן: תיקון סעיף 64ג בסעיף 64ג לחוק העיקרי, אחרי סעיף קטן (ד), יבוא: "(ה) הרשם יפרסם ברשומות, סמוך ככל האפשר לאחר הגשת בקשה למתן צו הארכה הודעה על הגשת הבקשה; ההודעה תכלול את שם המבקש תאריך הבקש ומספר הפטנט הבסיסי שלגביו התבקש צו הארכה.

קרן ויינמן: " 3.

קרן ויינמן: תיקון סעיף 64ד בסעיף 64ד לחוק העיקרי (1) בפסקה (1), במקום "או התכשיר הרפואי המכיל אותו" יבוא "התכשיר הרפואי המכילאת החומר או התהליך לייצורו"; (2) בפסקה (2), במקום "לפי תקנה 2 לתקנות הרוקחים (תכשירים רפואיים), התשמ"ו-1986 (להלן – תקנות הרוקחים)" יבוא "לפי סעיף 47א לפקודת הרוקחים (נוסח חדש), התשמ"א-1981 (להלן – פקודת הרוחקים)"; (3) אחרי פסקה (4) יבוא: "(5) הוארכה תקופת תוקפו של הפטנט הבסיסי כאמור בפסקה (1) בארצות הברית של אמריקה ובאחת המדינות המנויות בחלק ב' לתוספת השניה.

קרן ויינמן: אני אתקן כאן או במקום אחר כך שיהיה כתוב ובלבד שנרשמה באותה מדינה התרופה לשיווק.

קרן ויינמן: תיקון סעיף 64ה 4.

קרן ויינמן: בסעיף 64ה לחוק העיקרי, במקום "בהתאם לבקשה" יבוא "ועל התקופה שבה יעמוד הצו בתוקפו".

קרן ויינמן: תיקון סעיף 64ו 5.

קרן ויינמן: בסעיף 64ו לחוק העיקרי, אחרי "למתן צו הארכה" יבוא" או לענין תקופת תוקפו של צו הארכה" ובמקום "על הכוונה ליתן צו הארכה" יבוא "לפי הוראות סעיף 64ה".

קרן ויינמן: תיקון סעיף 64ז 6.

קרן ויינמן: בסעיף 64ז לחוק העיקרי, אחרי "שלא לתת צו הארכה" יבוא "או לשנות את תקופת תוקפו של צו הארכה כפי שהתבקש בבקשה למתן הצו" ובסופו יבוא "למתן הצו או לתקופת תוקפו, לפי הענין".

קרן ויינמן: תיקון סעיף 64ח 7.

קרן ויינמן: בסעיף 64ח לחוק העיקרי – (1) בסעיף קטן (א), במקום הסיפה החל במילים " או אם הוגשה" יבוא "ואם הוגשה התנגדות – בהתאם להוראות אלה: (1) הוגשה התנגדות לענין מתן צו הארכה – ייתן הרשם צו הארכה אם ההתנגדות בוטלה או נדחתה סופית על ידי הרשם או על ידי בית המשפט; (2) הוגשה התנגדות לענין תקופת תוקפו של צו הארכה – ייתן הרשם צו הארכה לאחר קבלת החלטה סופית בענינה, על ידי הרשם או על ידי בית המשפט.

קרן ויינמן: " (2) בסעיף קטן (ד), במקום "או התכשיר הרפואי" יבוא "התכשיר הרפואי או התהליך לייצורו" תיקון סעיף 64 ט 8 בסעיף 64ט(א) לחוק העיקרי, במקום הסיפה המתחילה במילים "לתקופת הארכה הניתנת" יבוא "לתקופת הארכה הקצרה מבין תקופות הארכה שניתנו במדינות המוכרות לפטנט המגן על החומר, התהליך לייצורו או השימוש בו, על התכשיר הרפואי המכיל את החומר, או התהליך לייצורו, או על הציוד הרפואי, הנתבע בפטנט הבסיסי".

קרן ויינמן: תיקון סעיף 64י 9.

קרן ויינמן: בסעיף 64י לחוק העיקרי – (1) בפסקה (2) במקום "על תכשיר רפואי המכיל אותו" "על תכשיר רפואי המכיל אותו, על התהליך לייצורו או על הציוד הרפואי" ובמקום הסיפה החל במילים "מיום קבלת הרישוי" יבוא "מהמועד המוקדם ביותר שבו התקבל רישוי באחת המדינות המוכרות לגבי התכשיר הרפואי המכיל את החומר או הציוד הרפואי, לפי הענין"; (2) בפסקה (3), במקום "שבו פגה תקופת הארכה" יבוא "שבו פגה, באחת מהמדינות המוכרות תקופת הארכה", אחרי "על החומר" יבוא "התהליך לייצורו או השימוש בו", אחרי "המכיל את החומר" יבוא "או התהליך לייצורו", והמילים "במדינת האיגוד" – יימחקו.

קרן ויינמן: תיקון סעיף 64יא 10.

קרן ויינמן: בסעיף 64יא לחוק העיקרי – (1) בכותרת השוליים, בסופה יבוא "ושינוי תקופת תוקפו"; (2) אחרי "לבטל צו הארכה" יבוא "או לשנות את תקופת תוקפו" ואחרי "למתן צו הארכה" יבוא "או להתנגד לענין תקופת תוקפו" הוספת סעיף 64יא1 11.

קרן ויינמן: אחרי סעיף 64יא לחוק העיקרי יבוא: בקשות לביטול ולשינוי תקופת תוקף בעת הליכים משפטיים (א) הוגשה בקשה לביטול צו הארכה או לשינוי תקופת תוקפו בזמן שתלוי ועומד בבית המשפט הליך בשל הפרת צו הארכה, לא ידון בה הרשם אלא ברשות בית המשפט; ניתנה הרשות, יחליט הרשם בבקשה לאחר שנתן לכל בעלי הדין באותו הליך הזדמנות להשמיע את טענותיהם לפניו.

קרן ויינמן: (ב) נפתחו הליכים בבית משפט בשל הפרת צו הארכה, לאחר שהוגשה לרשם בקשה לביטול צו הארכה או לשינוי תקופת תוקפו, יוסיף הרשם לדון בבקשה, אם לא הורה בית המשפט הוראה אחרת לענין זה.

קרן ויינמן: " תיקון סעיף 64יב 12.

קרן ויינמן: בסעיף 64 יב (4) לחוק העיקרי, אחרי "המכיל את החומר" יבוא "או התהליך לייצורו".

קרן ויינמן: מחיקת סעיף 64יד 13.

קרן ויינמן: סעיף 64יד לחוק העיקרי – בטל.

קרן ויינמן: תיקון סעיף 64טו 14.

קרן ויינמן: בסעיף 64טו, במקום "לא יאוחר מ60 ימים מיום רישום התכשיר הרפואי לפי תקנות הרוקחים" יבוא "לא יאוחר מ90 ימים מיום רישום התכשיר הרפואי לפי פקודת הרוקחים או מיום אישור הפטנט הבסיסי, לפי המאוחר מביניהם".

קרן ויינמן: תיקון סעיף 64טז 15.

קרן ויינמן: בסעיף 64טז לחוק העיקרי – (1) במקום פסקה (1) יבוא "(1) הגשת בקשה למתן צו הארכה, כמאור בסעיף 64ג(ה); (1א) כוונה ליתן צו הארכה והתקופה שבה יעמוד הצו בתוקף, כאמור בסעיף 64ה"; (2) בפסקה (2), בסופה, יבוא "ותקופת תוקפו"; (3) אחרי פסקה (2) יבוא: "(2א) ביטול צו הארכה או שינוי תקופת תוקפו.

קרן ויינמן: " (4) אחרי פסקה (3) יבוא: "(4) הארכת מועד להגשת בקשה למתן צו הארכה").

טל בנד: על כל מוצר רושמים סידרה של פטנטים.

טל בנד: ההבנה שלנו הייתה שזה הפטנט הראשון שניתן.

רשף חן: על אותו פטנט שהם רוצים הארכה.

טל בנד: אנחנו לא יודעים מה הוא.

רשף חן: לא אמרנו פטנט ראשון, אלא אותו פטנט שהם רוצים עליו הארכה.

טל בנד: הפרקטיקה היא שלגבי תכשיר רפואי אחד הם רושמים הרבה פטנטים.

טל בנד: אחרי זה הם באים ואומרים שהם יכולים להאריך פטנט אחד.

טל בנד: השאלה איזה.

טל בנד: תומר הסביר כאן, שיש להם עניין להאריך את האחרון.

טל בנד: מצד שני הם באים ואומרים לאדוני לתת להם הארכת מועד סטטוטורי כי אולי הפטנט לא ניתן.

טל בנד: איזה פטנט לא ניתן?

רשף חן: לא מבקשים ממנו את זה.

טל בנד: יש פטנטים שכבר ניתנו.

טל בנד: בגלל הקושי קיבלתם את הארכה האוטומטית.

רשף חן: אתה מקבל את זה שהוא יכול לבקש הארכה על כל אחד מהפטנטים שהוא רוצה, אבל אתה רוצה לכפות עליו בחוק.

רשף חן: .

קרן ויינמן: אני לא יכולה להטיל את זה על הרשם.

טל בנד: הארכה הסטטוטורית מתבססת על זה שאם לא ניתן פטנט בסיסי לגבי אותו תכשיר אז יש להם את הארכה .

קרן ויינמן: אתה רוצה שבסעיף 14 אני אגיד או מיום אישור הפטנט הבסיסי הראשון שניתן לאותו תכשיר?

טל בנד: לא איכפת לי שתכתבי שכבר ניתן.

קרן ויינמן: עדיף לכם לא לרשום את מתן הפטנט הבסיסי.

תומר פפר: מה שהם מציעים לא חייב להתקבל.

רשף חן: האם הארכה שניתנת במדינות אחרות ניתנת על פטנט ספציפי או על תרופה ספציפית?

מאיר פוטלש: גם וגם.

רשף חן: אם עושים השוואה למדינה אחרת, אז אי אפשר להשוות את פטנט ג' להארכה שניתנה לפטנט א'.

ריצ'ארד לוטי: זה בדיוק מה שעשיתם.

רשף חן: כאשר אנחנו מסתכלים על הארכה, זאת הארכה שמתייחסת לאותו פטנט באותה תרופה, לא לפטנט כלשהו.

תומר פפר: אם כן, אז צריך להוריד את התנאי שמחייב את ארצות הברית ועוד מדינה.

רשף חן: כאשר אני מקבל הארכה בארצות הברית או באירופה, האם הארכה הזאת היא ביחס לתרופה או ביחס לפטנט בתרופה?

רשף חן: בוא נצא מתוך הנחה שיש תרופה שמכילה בתוכה חמישה פטנטים.

רשף חן: האם אני משווה לתרופה בלבד ואני אומר שבאירופה נתנו הארכה של 5 שנים לתרופה, או שאני משווה את זה להארכה שנתנו לפטנט המולקולרי בתוך התרופה.

רשף חן: למה אני משווה?

הווארד פולינר: אין לי תשובה מדויקת שאני יכול לשלוף.

הווארד פולינר: זה משווה לפטנט מקביל שכולל את החומר הפעיל.

הווארד פולינר: צו הארכת הפטנט בארץ מגן על החומר הפעיל , לא על הפטנט.

הווארד פולינר: הפטנט המקביל צריך להגן על החומר הפעיל שנקבע בפטנט הבסיסי בישראל.

רשף חן: אתה אומר שעל התרופה ולאו דווקא על הפטנט.

ריצ'ארד לוטי: מגישים בקשת ארכה על פטנט ספציפי, אבל יש לו יחס למוצר ספציפי.

ריצ'ארד לוטי: יכול להיות שבארצות הברית תהיה בקשה אחת ובאירופה על פטנט אחר.

רשף חן: במובן הזה נוכל לחבר אותם לפי הקצר מביניהם.

ריצ'ארד לוטי: זאת הבעיה.

רשף חן: אגב, אני לא חושב שאפשר לחבר אותם.

רשף חן: לדעתי צריך להראות הארכה על אותו פטנט.

ריצ'ארד לוטי: להפך .

רשף חן: אני מבין שהארכה היא לפטנט.

רשף חן: אני מבין שכאשר אומרים "ו", ה"ו" מתייחס לפטנט.

רשף חן: לא מחברים שני פטנטים שונים באותה תרופה.

ריצ'ארד לוטי: ואז אין לך צווי ארכה.

רשף חן: יכול להיות, אבל זה מה שכתוב בחוק כפי שאני קורא אותו.

רשף חן: מה שמבקשים זה הארכה לפטנט.

רשף חן: צריך לבקש אותה ולקבל אותה גם בארצות הברית וגם פה.

רשף חן: הסעיף יישאר כפי שהוא, כי הארכה היא לפטנט.

רשף חן: אם חלף כ-90 יום גם מאישור התרופה וגם מפקיעת הפטנט, על הפטנט הזה הם לא יכולים לבקש.

רשף חן: על 4 אחרים הם יכולים לבקש.

קרן ויינמן: הם לא יכולים אם הם מגינים על אותה תרופה.

רשף חן: ברגע שכתוב שיש פטנט בתוך התרופה, ההנחה היא שבלי הפטנט הזה אי אפשר היה לייצר את התרופה הזאת.

רשף חן: הרעיון הוא ששימוש בכל פטנט מוגן במשך 20 שנה.

טל בנד: תמיד יכול להיות עוד פטנט ואנחנו נגיד שאנחנו רוצים את הארכה לגבי הפטנט הבא אחריו.

טל בנד: יש לנו דוגמאות.

טל בנד: נדמה לי שיש 140 או 160 פטנטים.

טל בנד: .

רשף חן: אם מה שאתה אומר היה נכון, אז היו מכניסים עוד ועוד פטנטים.

טל בנד: כיוון שהחוק אמר ש60 יום מאישור התכשיר הרפואי צריך להגיש, הועלתה כאן השאלה של מה קורה אם אין לנו פטנט.

רשף חן: הפטנט שהוא רוצה להאריך עוד לא קיים.

טל בנד: גם הפטנט שהוא יגיש בעוד שנתיים.

רשף חן: הוא הגיש בקשה לפטנט.

רשף חן: את הפטנט הזה הוא רוצה להאריך, לא אחר.

טל בנד: אנחנו נדע מה הוא חושב בלב?

טל בנד: אחת מהשתיים: או שהוא יודיע תוך 90 יום על איזה בקשה הוא רוצה הארכה, או שהוא יצטרך להגיש בקשת הארכה על מה שיש לו.

מאיר פוטלש: מה שמבקשים פה כרגע זה שברגע שחברות תרופות גילו מולקולה הן כבר ינחשו איזה פטנט יהיה הפטנט המרכזי שמגן על התכשיר בעוד 14 שנים.

מאיר פוטלש: כבר ננחש, כבר נודיע, ואם לא נעשה את זה אז נאבד את הזכות שלנו להגנת פטנט.

מאיר פוטלש: אחר כך מבקשים פה תוספת נוספת, שאם יש תרופה שיש לה 3,4,5 פטנטים שרשם הפטנטים החליט לאשר אותם, עכשיו נתחיל לעשות מן תשבץ כזה לא רק שנבקש צווים אלא כל פעם נודיע על בסיס מה אנחנו הולכים לבקש צו הארכה.

מאיר פוטלש: עוד לא יודעים את הדברים האלה כשאתה מתחיל לפתח תרופה.

רשף חן: אני מבקש שהניסוח בסעיף 14 יהיה יותר ממוקד, זאת אומרת שזה 90 יום מיום אישור התכשיר, ואולם אם במועד אישור התכשיר טרם אושרה בקשה לרישום פטנט הנוגעת לתכשיר, ניתן להגיש את הבקשה ביחס לאותו פטנט תוך 90 יום מיום אישור הפטנט.

ריצ'ארד לוטי: מה שעשית עכשיו זאת מכת מוות אחרונה.

ריצ'ארד לוטי: .

רשף חן: תסביר לי מה הבעיה שלך.

ריצ'ארד לוטי: בנקודת השיווק יש לך פטנט שאולי מגן על מולקולה, יש לך פטנט שאולי מגן על צורה שמגישים אותה לאדם.

ריצ'ארד לוטי: יש לי עוד פטנט בדרך שעוד לא אושר, שהוא פטנט מאוד מהותי שהרשם מתלבט אם כן לתת אותו או לא.

ריצ'ארד לוטי: בנקודת הזמן הזאת יש לי פטנט מהותי בדרך, בצנרת שעוד לא החליטו אם לתת לי אותו .

ריצ'ארד לוטי: הוא הפטנט המרכזי שאני חושב שהוא מגן על המוצר.

ריצ'ארד לוטי: בנקודת הזמן הזאת הוא יכול להחליט מה יהיה?

רשף חן: תגיש בקשה לגבי הפטנטים שלא אישרו לך תוך 90 יום.

רשף חן: לגבי זה אני נותן לך הארכה.

רשף חן: ביום אישור רישום התכשיר כל הפטנטים שבתוקף יכולים להגיש לגביהם בקשה תוך 90 יום.

רשף חן: לגבי פטנטים שהגשתם לגביהם בקשה ועדיין לא אושרו יש דחייה ל90 יום מהאישור.

רשף חן: יהיו לך בקשות שונות לגבי אותו תכשיר.

רשף חן: יש לך בתכשיר הזה 5 פטנטים.

רשף חן: אתה יודע ש4 מהם בתוקף.

רשף חן: תוך 90 יום מגישים בקשת הארכה, או שלא מגישים כלום.

רשף חן: אם הם לא מגישים כלום לגבי ה-3, אז הם לא יכולים יותר להגיש לגביהם.

רשף חן: לגבי ה2, חכה בסבלנות.

רשף חן: אתה צריך לצאת מתוך הנחה שברגע שהפטנט יאושר הם יבקשו גם הארכה.

ריצ'ארד לוטי: נניח שבארצות הברית קיבלתי פטנט בהיקף X והחלטתי כתוצאה מכך להגיש עליו ארכה.

ריצ'ארד לוטי: בישראל יש לי פטנט אחר שהוא Y, שעליו ביקשתי ארכה.

ריצ'ארד לוטי: בארצות הברית אין גנריקה, אי אפשר להיכנס לשוק.

ריצ'ארד לוטי: אני הבנתי שכשמדברים על פטנט בסיסי הכוונה היא כל פטנט בסיסי שמגן על המוצר.

ריצ'ארד לוטי: אם אתה מגביל את עצמך לפטנט המקביל, אז זה כשל טוטאלי של המערכת.

טל בנד: החוק היום מגדיר מה זה פטנט בסיסי, הוא אינו נכנס להגדרה אם זה אותו אחד או לא.

קרן ויינמן: ברגע שאנחנו עושים את התיקון ב14 כמו שאתם רוצים, המשמעות של זה במקרה ועדיין לא הגשתם בקשה היא שיעבור הזמן של הבקשה לצו הארכה ולא יהיה אותו שיקול דעת לרשם שאנחנו מוסיפים לו.

קרן ויינמן: האם אתם עדיין רוצים את זה?

ריצ'ארד לוטי: הטיפול בסעיף 14 הבהיר את הבעיה המהותית של הכשל.

ריצ'ארד לוטי: הכשל קיים.

רשף חן: יש פה דבר שאי אפשר להתעלם ממנו.

רשף חן: על מה אנחנו מגינים?

רשף חן: האם אנחנו מגינים על הפטנט בתוך התכשיר או אנחנו מגינים על התכשיר?

רשף חן: בתוך התכשיר יש כמה פטנטים.

רשף חן: קיבלו הגנה על התכשיר הזה בארצות הברית, קיבלו הגנה על התכשיר הזה באירופה, אבל בכל אחת עשו את זה על פטנט אחר.

רשף חן: נדמה לי שכשבאו ואמרו שהולכים לפי הקצר מביניהם, אמרו שמגינים על התכשיר הגנה קצרה ביותר שניתן.

רשף חן: עכשיו שינינו את זה באופן יסודי כך שאנחנו מגינים על הפטנט, לא על התכשיר.

טל בנד: זה לא נכתב בחוק גם היום.

רשף חן: האם אתה מקבל את זה שההגנה היא על התכשיר?

רשף חן: אם יש לתכשיר הזה הגנה באירופה ובארצות הברית בדרך של הארכה, אז אני הולך לפי הארכה הקצרה ביותר.

רשף חן: האם זה מקובל עליך?

טל בנד: מבחינת משך הארכה כן, אבל מבחינת תחילת הפטנטים לא.

טל בנד: אנחנו לא ניסינו לתקן אל החוק בנקודה הזאת.

טל בנד: החוק מלכתחילה לא התייחס לשאלה שאדוני מעלה.

רשף חן: אני חוזר בי מהרעיון לתקן את סעיף 14, כי כל המשמעות של סעיף 14 משתנה בהתאם להחלטה אם ההגנה היא לפטנט או לתכשיר.

רשף חן: התיקון שעשינו בתיקון 14, עם התקופה מהפטנט שעדיין לא פג, בא לעשות משהו שהיה מובן מאליו.

רשף חן: המשמעות של חזרה מהתיקון, שתצטרכו להגיש בקשה לארכה.

רשף חן: אתם תקבלו אותה.

רשף חן: זה חוסך ממני את הצורך להכריע בשאלה למה בדיוק ההגנה.

רשף חן: נשאיר את העניין הזה פתוח.

ריצ'ארד לוטי: אנחנו עוסקים בזכויות קנייניות.

ריצ'ארד לוטי: חברות משקיעות הרבה כסף.

ריצ'ארד לוטי: הכנסתם סעיף.

ריצ'ארד לוטי: נדמה לי שכל התעשייה פה תסכים שהפרשנות הזאת מובילה לתוצאה בלתי ברורה.

ריצ'ארד לוטי: לא ייתכן שלא תסדרו את זה.

רשף חן: 3 (3) אחרי פיסקה 4 יבוא: "(5) הוארכה תקופת תוקפו של פטנט המגן על החומר, התהליך לייצורו או השימוש בו על התכשיר הרפואי המכיל את החומר או על הציוד הרפואי הנתבע בפטנט הבסיסי בארצות הברית של אמריקה ובאחת מהמדינות המנויות בחלק ב' לתוספת השנייה".

רשף חן: חשוב שיהיה ברור שמבחינתנו הנושא הרלוונטי זה עובדת הארכה על התכשיר הזה.

רשף חן: לא מסתכלים על השאלה על בסיס איזה מבין סל הפטנטים עשו את זה.

רשף חן: אנחנו דורשים הגנה מכוח הארכת פטנטים גם בארצות הברית, גם באירופה.

רשף חן: הולכים לפי הקצרה מביניהם.

רשף חן: לא אומרים שדורשים שתהיה זהות מוחלטת בפטנטים.

רשף חן: זאת המטרה.

רשף חן: הבעיה הייתה הפטנט הבסיסי שהופיע בהתחלה.

ריצ'ארד לוטי: יש עוד דבר שיוצר את ההשוואה, שזה הנתבע בפטנט הבסיסי.

רשף חן: זאת הגדרת התכשיר.

קרן ויינמן: הדרך הכי אלגנטית זה לעשות בהגדרות את ההגדרה על מה אנחנו מגינים.

קרן ויינמן: צריך להבהיר שכל ההגנה שאנחנו עושים זה על אחד מהפטנטים שמגינים על התכשיר ועל היחס שלנו לתכשיר, לא לפטנט.

קרן ויינמן: אפשר לקבל צו הארכה לגבי פטנט אחד מתוך אלה שמגינים על התכשיר, גם אם במדינות אחרות פטנט אחר מוגן.

קרן ויינמן: צריך ללכת לפי התקופה הקצרה ביותר.

קרן ויינמן: .

רשף חן: של אחד הפטנטים, ובלבד שניתנה הארכה גם בארצות הברית וגם באירופה.

הווארד פולינר: לא הצלחנו למצוא את הניסוח המתאים.

הווארד פולינר: בגלל זה חזרנו על התיאור של הפטנט הבסיסי.

רשף חן: המהות ברורה ומוכרעת.

רשף חן: קרן, אני מציע שתנסחי את העניין הזה מחדש.

ריצ'ארד לוטי: אני מציע להוסיף סעיף בנוסח הבא: הוארכה תקופת תוקפו של הפטנט הבסיסי כאמור בפסקה (1) בארה"ב ובאחת ממדינות האיחוד האירופי או שהוארך תוקפו של פטנט אחר המגן על אותו תכשיר רפואי, על אותו ציוד רפואי לפי העניין, ובלבד שבאותן מדינות ניתן רישוי לתכשיר הרפואי.

טל בנד: ארצות הברית והאיחוד האירופי זה לא אלטרנטיבה, זה תנאי.

רשף חן: החלק השני שלך כולל בתוכו את החלק הראשון.

רשף חן: בכל מקרה שבו שהוארכה תקופת תוקפו של הפטנט המגן על אותו חומר גם בארצות וגם באנגליה יתקיים התנאי.

רשף חן: רואים מה תקופת הארכה הקצרה ביותר.

רשף חן: זה יכול להיות על פטנט שלישי בכלל.

רשף חן: הגורם המחבר זה התכשיר.

רשף חן: עד מחר יהיה ניסוח מחודש רק של סעיף 64.

רשף חן: לגבי 14 ברור לנו שמדובר בפטנטים מצטלבים.

רשף חן: אני מציע למחוק את התוספת.

רשף חן: אם יש פטנט בצינור תגישו בקשה להארכה.

ריצ'ארד לוטי: הסיטואציה כאילו שנמצאים פה בעולם לא נודע היא לא נכונה.

ריצ'ארד לוטי: בפועל יש כשל פעם אחר פעם בגלל התקופות הארוכות.

ריצ'ארד לוטי: אני מבקש ארכה על הזכות האמיתית.

ריצ'ארד לוטי: ככה זה קורה ביפן.

רשף חן: בסעיף 14 יהיה תיקון.

רשף חן: הוספת סעיף 64 יז 16.

רשף חן: אחרי סעיף 64 טז יבוא "שינוי התוספת הראשונה 64יז שר המשפטים באישור ועדת חוקה חוק ומשפט רשאי לשנות בצו את התוספת הראשונה".

רשף חן: תיקון סעיף 142 17.

רשף חן: בסעיף 142 לחוק העיקרי – (1) בסעיף קטן (א), בפסקאות משנה (2)(ב) ו(2) (ג), בסופן יבוא "השניה"; (2) בסעיף קטן (ב), בסופו יבוא "השניה".

רשף חן: תיקון סעיף 164 18.

רשף חן: בסעיף 164(א) לחוק העיקרי אחרי "64 יג" יבוא 64טו".

ריצ'ארד לוטי: בסעיף 64 חייבים לתת שיקול דעת לשר.

ריצ'ארד לוטי: השר לא יכול להוסיף מקומות שאין בהם ארכה.

קרן ויינמן: בשביל זה זה באישור ועדת חוקה.

ריצ'ארד לוטי: תכתבו מראש שהוא יוכל להוסיף.

קרן ויינמן: אפשר לעשות את זה.

קרן ויינמן: שר המשפטים יהיה רשאי לשנות את התוספת הראשונה, ובלבד..

ריצ'ארד לוטי: ככה זה היה בחוק המקורי.

רשף חן: בסדר.

רשף חן: בסעיף 164 לחוק העיקרי, אחרי סעיף קטן (א) יבוא: "(א1) על אף האמור בסעיף קטן (א), לא יאריך הרשם את המועד הקבוע בסעיף 64 טו אלא אם כן שוכנע כי במועד בו היה על מבקש צו הארכה להגיש את הבקשה למתן צו הארכה, לא ניתן היה לעשות כן, בשל סיבות שלמבקש ולבא-כוחו לא היתה שליטה עליהן ושלא ניתן היה למנען" תיקון סעיף 182 19.

רשף חן: בסעיף 182 לחוק העיקרי, במקום כותרת השוליים יבוא "הגנה על הפרה" ואחרי סעיף קטן (א1) יבוא: "(א2) עילה שניתן בשלה לקצר את תקופת תוקפו של צו הארכה תשמש הגנה טובה בתביעה על הפרת צו הארכה שנעשתה בתקופת הקיצור; קיבל בית המשפט את ההגנה, יצווה על קיצור תקופת תוקפו של צו הארכה; לענין זה "תקופת הקיצור" – התקופה שיש להפחית מתקופת תוקפו של צו הארכה בהתאם לעילת הקיצור.

רשף חן: " הוספת התוספת הראשונה 20.

רשף חן: אחרי סעיף 196 בחוק העיקרי יבוא: "התוספת הראשונה (סעיף 64א) חלק א': (1) אוסטרליה; (2) ארצות הברית של אמריקה; (3) איסלנד (4) יפן (5) נורבגיה; (6) שוו יץ; חלק ב': (1) אוסטריה; (2) איטלה; (3) אירלנד; (4) בלגיה (5) בריטניה; (6) גרמניה; (7) דנמרק; (8) הולנד; (9) יון; (10) לוקסמבורג; (11) ספרד; (12) פורטוגל; (13) פינלנד; (14) צרפת; (15) שבדיה; שינוי שם התוספת 21.

רשף חן: התוספת לחוק העיקרי, במקום "תוספת" יבוא "התוספת השניה".

רשף חן: תחולה 22.

רשף חן: הוראות החוק העיקרי, כנוסחן בחוק זה, למעט הוראות סעיף 164(א) לחוק העיקרי כנוסחה בסעיף 18 לחוק זה, יחולו גם על צווי הארכה שניתנו לפני תחילתו ועל בקשות למתן צו הארכה שהוגשו לפני היום האמור (1) על אף האמור לעיל, פקע הפטנט הבסיס שביחס אליו ניתן צו הארכה קודם לכניסת חוק זה לתוקפו, לא יבוטל צו הארכה ולא יקוצר על פי הוראות חוק זה.

רשף חן: (2) לא יבוטל צו הארכה אך ורק מחמת שאינו עומד בסעיף 64ד(5).

רשף חן: החוק נכנס לתוקף.

רשף חן: צווי הארכה שכבר נכנסו לפעולה, משוחררים מתוקפו של החוק וימשיכו להיות בתוקף.

רשף חן: צווי הארכה שניתנו, בין אם נכנסו לפעולה ובין אם לא, שלא עומדים בתנאי של ארצות הברית וגם באירופה אלא בתנאי הישן של אחת מהמדינות המנויות בכל התוספת, לא יבוטלו מחמת זה בלבד.

רשף חן: ההשלמה של זה שלא כתובה זה של צווים שניתנו אך ורק מחמת זה שלא ניתן צו בכל המדינות שכן יבוטלו.

קרן ויינמן: יהיה גם תיקון שאומר שהרשם יתן החלטה עד לתום תקופת הפטנט.

קרן ויינמן: הוא רשאי לקצר מועדים בשל כך.

רשף חן: הדבר היחיד שנשאר לנו זה לעבור על הנוסח ולהצביע.

רשף חן: תודה רבה, הישיבה נעולה.