ועדת החוקה, חוק ומשפט, כנסת 16, פרוטוקול מספר 635, 2005-12-13 10:00

יצחק לוי: רבותי, בוקר טוב.

יצחק לוי: אני מבקש לפתוח את ישיבת ועדת החוקה, חוק ומשפט.

יצחק לוי: אנחנו דנים בהצעת חוק הסדרת העיסוק בייצוג על ידי יועצי מס (תיקון – כשירות לקבלת רשיון), התשס"ה-2005.

יצחק לוי: קיימנו כבר מספר דיונים, אנחנו לקראת סיום הדיון.

יצחק לוי: היו לו עוד שניים או שלושה דברים שרצינו לגמור את הניסוחים בהם.

יצחק לוי: מבחינת תוכן החוק אין כמעט מחלוקות, אבל היו עוד כמה ניסוחים שרצינו לראות, ללטש, או לחשוב עליהם.

יצחק לוי: תמי סלע, בבקשה תציגי את מה שנשאר.

תמי סלע: אנחנו מדברים על סעיף 10 לחוק, שעוסק בתנאי הכשירות לקבלת רשיון כיועץ מס מייצג.

תמי סלע: היום, כפי שרואים בפסקה (2), אחד התנאים זה בעל תעודת בגרות או תעודה אחרת שאושרה על ידי משרד החינוך, התרבות והספורט כמקבילה לתעודת בגרות.

תמי סלע: הדבר שאושר בקריאה הראשונה כתוספת לפסקה הזאת, כחלופות לתעודת בגרות, זה או תואר אקדמי – דיברנו על כך שיש מצבים שאדם מקבל תואר אקדמי ואין לו תעודת בגרות – ועוד סיטואציה שמעבירה את חלק מהוויכוח המהותי לתקנות, שייקבעו בחינות מקדמיות מסוימות, שהן תחליף לתעודת בגרות, כפי שיקבע השר לאחר התייעצות עם המועצה.

יצחק לוי: איפה זה כתוב?

תמי סלע: "או שעמד בבחינות, כפי שיקבע השר לאחר התייעצות עם המועצה", זה מועצת יועצי המס, שבה יש גם נציגות למשרד המשפטים, למשרד האוצר, ליועצי המס ולכל הגורמים הרלוונטיים, ובאישור ועדת החוקה, כדי שגם הפרלמנט ייתן דעתו על הבחינות האלה.

תמי סלע: היו פה כמה חלופות שעלו בדיון הקודם, וזו החלופה שכולם הסכימו עליה והתרכזו סביבה.

תמי סלע: יש לי שתי הערות, גם דיברתי עם חבר הכנסת גפני על היותר מהותית מביניהן.

תמי סלע: האחת, פסקה (3), מדברת על הבחינות שהיום המועצה עורכת, שאלה בחינות מקצועיות בנושאים של דיני מסים, חשבונות, אולי יהיה פעם אתיקה, דברים שרלוונטיים, מקצועית, ליועצי מס, וכדי להבחין ביניהן לבין הבחינות המקדמיות, שהן מעין חלופה לבגרות למי שלא עשה, חשבתי שבפסקה (3) כדאי לקרוא לזה "מועמד לבחינות מקצועיות שערכה המועצה", כדי שלא יבלבלו.

יצחק לוי: אפשר לכתוב בסעיף הקודם "או שעמד בבחינות מקדימות".

יצחק לוי: אפשר או זה או זה.

יצחק לוי: אפשר לכתוב, או שהוא בעל תואר אקדמי או שעמד בבחינות מקדימות כפי שקבע השר.

יצחק לוי: הכוונה היא, שזה לא גורע מהעניין שהוא צריך לעמוד גם בבחינות של פסקה (3).

תמי סלע: ברור שזה לא גורע, אבל אלה שני תנאים נפרדים.

יצחק לוי: הכוונה, שמי שאין לו תואר אקדמי, צריך לעמוד בשתי הבחינות.

מיכל הנר-דויטש: גם מי שיש לו תואר אקדמי צריך לעמוד בשתי בחינות.

יצחק לוי: אנחנו מדברים על אדם שכבר בא עם התואר האקדמי, יש לו הבחינות המקצועיות, ומועמד שבא ללא תואר אקדמי- - -

תמי סלע: אם הוא בא גם בלי בגרות, אז הוא צריך לעשות את הבחינות האלה, אחרת הוא לא צריך לעשות את הבחינות.

תמי סלע: אני לא מדברת על בחינות הלשכה, המקצועיות, אלא על הבחינות המקדמיות.

תמי סלע: הסיבה היחידה שאני קצת מעדיפה בחינות מקצועיות על פני בחינות מקדימות, שבחינות מקדימות זה כאילו מחייב שיעשו את זה לפני שבכלל הוא מתחיל את הקורס, ואם במקרה ירצו בקורס מסוים, לעשות בסמוך למועד שעושים את בחינות הלשכה, אין לי בעיה עם זה.

יצחק לוי: אפשר להשאיר את הגמישות.

תמי סלע: אני לא רוצה לשדר שזה דווקא חייב להיות במועד זה או אחר.

תמי סלע: מבחינה מהותית, אלה בחינות כלליות ואלה בחינות מקצועיות.

תמי סלע: דבר שני.

תמי סלע: לגבי התנאי של "עמד בבחינות", זה גם עלה בדיונים, ובסוף לא הצבענו על זה כנוסח.

תמי סלע: בנוסף למישהו שעמד בבחינות, מדובר על מישהו שסיים 12 שנות לימוד במוסד מוכר, ואלה גם האוכלוסיות שמדובר עליהן.

תמי סלע: לכן בסיפה אנחנו מדברים על מישהו שסיים 12 שנות לימוד ועמד בבחינות כפי שיקבע השר.

תמי סלע: אלה שני התיקונים.

יצחק לוי: האם יש הערות?

יצחק לוי: האם זה מקובל על כולם?

יעל ייטב: מקובל עלינו.

משה גפני: מה עושים במוסד שלומדים ייעוץ מס רק בשנה ה-11, ואדם לא סיים 12 שנות לימוד?

תמי סלע: התנאים האלה הם כשהוא בא להירשם בפנקס, באיזה תנאים הוא צריך לעמוד.

תמי סלע: זה כבר יהיה אחרי שהוא סיים את הלימודים במגמה.

משה גפני: זו עוד אפשרות, זה לא גורע.

יצחק לוי: זה גורע, זה תנאי מצטבר לבחינות.

תמי סלע: אנשים שלמדו במוסד מוכר, אם הם לא עשו בגרות, הם עשו את הבחינות המקדמיות.

יצחק לוי: מה שתמי סלע מציעה, שאדם לא יוכל לבוא משום מקום ולגשת לבחינות.

משה גפני: יש לי בעיה עם הבנים.

תמי סלע: הם לא במוסד מוכר?

יצחק לוי: אני מבין, אני רק אומר שזאת ההצעה.

משה גפני: כשתמי סלע דיברה איתי לא חשבתי על זה, חשבתי שזאת אפשרות נוספת.

משה גפני: אם תלמיד ישיבה רוצה ללכת להיות יועץ מס, אין לו 12 שנות לימוד מוכרות על ידי משרד החינוך, יש לו שמונה שנות לימוד, אלא אם כן הוא בישיבה תיכונית.

משה גפני: אם הוא בישיבה רגילה, והוא רוצה לעבור את הבחינות וללמוד ייעוץ מס, אין לו 12 לימוד.

משה גפני: אם זה תנאי, אנחנו מוציאים אותם החוצה.

משה גפני: אם זו תוספת, אין בעיה.

תמי סלע: ברור שזה לא תוספת.

יצחק לוי: למה את צריכה 12 שנות לימוד אם הוא עובר את הבחינות?

תמי סלע: שמישהו לא יבוא משום מקום.

יצחק לוי: הוא ילמד לבד בבית.

יעל ייטב: זה 12 שנות לימוד, לאו דווקא במוסד מוכר.

משה גפני: היא מדברת על מוסד מוכר.

יצחק לוי: בא בחור ישיבה שלא למד אפילו שנה אחת במוסד מוכר, הוא ישב בבית, לקח ספרים, למד מתמטיקה, אנגלית וכן הלאה, ועשה בחינות.

תמי סלע: יש משמעות ללימודים תיכוניים במוסד מוכר, יש לזה משמעות, אי אפשר להגיד שזה חסר משמעות.

יצחק לוי: זה מעכב את העיסוק במקצוע הזה.

תמי סלע: גם בקורסים של יועצי מס, לפי פקודת מס הכנסה, כשהיו התנאים הקודמים, היותר רחבים, הם דרשו או תעודת בגרות או 12 שנות לימוד ברוב הקורסים שראיתי את תנאי הקבלה שלהם.

משה גפני: אבל לא 12 שנות לימוד במוסד מוכר.

משה גפני: אין דבר כזה שאדם לא לומד שמונה שנות לימוד מוכרות, זה ברור.

משה גפני: הוא גמר בית ספר יסודי.

משה גפני: יש ציבור שאחרי שמונה שנות לימוד הולך לישיבה.

יצחק לוי: אפשר להתפשר על 10 שנים?

משה גפני: מה זה יעזור?

יצחק לוי: זו החובה היום במדינת ישראל.

משה גפני: זה לא יפתור את הבעיה.

משה גפני: הרי המוסד מוכר, אבל הוא לא מוכר לפי ההגדרה של משרד החינוך.

משה גפני: המדינה מכירה בזה.

משה גפני: הוא לומד לימודים תורניים, לא כלליים.

יעל ייטב: השאלה, אם יש איזה גוף אחר שבו זה מוכר.

משה גפני: זה מוכר על ידי משרד החינוך.

מיכל הנר-דויטש: לא כמוסד חינוכי.

יעל ייטב: יכול להיות שיש דרך להגדיר את זה, ואז יש דרך להכניס את האוכלוסייה הזאת.

יצחק לוי: אם נגדיר את הישיבות כמוסד, אולי היא תוותר על ההגדרה.

תמי סלע: זה לא נכון.

יצחק לוי: את רוצה שתהיה לו השכלה כללית, את רוצה שהוא יישב בכיתה וילמד, ישמע שיעורים גם בהיסטוריה, גם בגיאוגרפיה.

משה גפני: הוא עושה את זה תורני.

יצחק לוי: הוא לא עושה את זה תורני.

משה גפני: הוא לא יושב בכיתה ולומד?

יצחק לוי: בישיבה הוא לומד גמרא, אבל לא היסטוריה, גיאוגרפיה, ביולוגיה, אזרחות וכן הלאה, ולזה תמי סלע מתכוונת.

יצחק לוי: היא אומרת שזה הרוחב המינימלי שאנחנו דורשים מאדם כזה.

משה גפני: אני בעד 12 שנות לימוד, ובתנאי שהן לא יהיו בהגדרה המדויקת של מוסד חינוך מוכר, אנחנו מדברים על אוכלוסייה שיותר ויותר הולכת למקצוע הזה, וכולנו רוצים לעודד אותה ללכת.

תמי סלע: אולי אפשר להגדיר 12 שנות לימוד, יש גם חוקים שנוקטים בלשון הזאת.

יצחק לוי: איך רצית לנסח את זה?

תמי סלע: אני רציתי לפי חוקים שמדברים על מוסד חינוך מוכר, כמשמעותו בחוק לימוד חובה, אבל אפשר לדבר על, סיים 12 שנות לימוד או בעל השכלה תיכונית, גם זה מונח שקיים בחלק מהחוקים.

יצחק לוי: יותר טוב 12 שנות לימוד.

משה גפני: איך יהיה הניסוח?

תמי סלע: התוספת בפסקה (2): או שבעל תואר אקדמי או שסיים 12 שנות לימוד ועמד בבחינות כפי שיקבע השר לאחר התייעצות עם המועצה, ובאישור ועדת החוקה חוק ומשפט.

יצחק לוי: ובפסקה (3): עמד בבחינות מקצועיות.

תמי סלע: זה יהיה גם פה וגם בסעיף אחר שמזכיר את הבחינות המקצועיות, שזה 11(א)(3).

אבישי פדהצור: לחדד את הפסקה שאומרת "עמד בבחינות כפי שיקבע השר", אולי כדאי לעשות פה הבחנה.

אבישי פדהצור: הרי הנושא הזה אמור לעמוד לאישור ועדת החוקה, ברור שזה לא הבחינות הפרטניות עצמן, אלא הנושאים והמתווה.

אבישי פדהצור: אולי כדאי להבהיר שעמד בבחינות בנושאים שקבע השר.

משה גפני: לא הבנתי.

אבישי פדהצור: אולי להוסיף "או שעמד בבחינות בנושאים כפי שיקבע השר".

תמי סלע: "נושאים", זה לא רצוי, כי עלול להיות שיביאו רק רשימה.

יצחק לוי: אל תדאג, זה ברור.

אבישי פדהצור: ברור מאליו שבתוך הבחינות יהיו גם הנושאים.

יצחק לוי: רבותי, אנחנו מצביעים על הצעת החוק לקריאה השנייה והשלישית.

יצחק לוי: מי בעד?

יצחק לוי: תודה רבה.

יצחק לוי: הצבעה בעד – פה אחד אושר להעביר את הצעת החוק לקריאה שנייה ושלישית.

יצחק לוי: פה אחד הצעת החוק עוברת לקריאה השנייה והשלישית.