ועדת החוקה, חוק ומשפט, כנסת 16, פרוטוקול מספר 630, 2005-11-29 12:00

מיכאל איתן: רבותי, מוגשת כאן הצעת חוק מטעם ועדת החוקה חוק ומשפט, שתובא לכנסת לקריאה ראשונה.

מיכאל איתן: הצעת חוק הבחירות לכנסת (תיקון - הצבעת חבל עזה ושטח בצפון השומרון) (הוראת שעה), התשס"ו-2005.

מיכאל איתן: מה זה הסעיפים?

קרן ויינשל: צריך את רשימת היישובים.

מיכאל איתן: במקום לכתוב את רשימת היישובים תסתמכו על חוק "פינוי-פיצוי", שם כבר מופיעים כל האזורים.

יצחק לוי: יש יישובים שלא רשומים פה ורשומים שם.

יצחק לוי: תל-קטיפה, הוא לא הוכר בחוק "פינוי-פיצוי" לשם פיצוי.

יצחק לוי: בתעודת הזהות כתוב: תל-קטיפה.

מיכאל איתן: לא לעניין הפיצויים, שם נקבע החלטות ממשלה, והם ציירו קווים.

יצחק לוי: מזכיר קלפי בראש העין לא יודע לקרוא את המפה, הוא מסתכל בתעודת זהות, אומר אדם שבא להצביע, שהוא גר בתל-קטיפה, אז הוא יבדוק ברשימה.

יצחק לוי: אם תל-קטיפה כתוב – כן, אם לא – לא.

יצחק לוי: אלה לא אנשים שיתחילו להסתכל במפה.

קרן ויינשל: יש תל-קטיפה בתעודת זהות למרות שזה היה מאחז לא חוקי?

אהוד שיל"ת: הרב לוי צודק.

מיכאל איתן: כתוב כאן "ושטח בצפון השומרון".

יצחק לוי: צריך לכתוב: הצבעת תושבי חבל עזה ויישובים בצפון השומרון.

דורית ואג: בכל קלפי תהיה רשימת היישובים?

קרן ויינשל: יש אנשים שכתוב להם תל קטיפה בתעודת הזהות למרות שזה מאחז?

אהוד שיל"ת: אני לא בדקתי, אני מניח שכן.

אהוד שיל"ת: זה לא חשוב, מה שהרב לוי אמר, שמפנים לחוק ההוא.

אהוד שיל"ת: ופה יש חוק מאוד מוגדר עם רשימה של יישובים, נניח את זה בפני כל ועדת קלפי, שכאשר יבוא מישהו שרואים שהוא לא נכה, והוא גם לא הציג את עצמו כנכה, הוא יציג תעודת זהות, רשום למשל עצמונה, ואז הוא מבקש להצביע.

אהוד שיל"ת: הרבה יותר טוב שהוראת השעה הזאת תהיה בחוק הזה מאשר להפנות.

אהוד שיל"ת: אדוני היושב-ראש, שתי הערות.

אהוד שיל"ת: אני מבקש במקום "כתובתו רשומה במרשם האוכלוסין", שיהיה כתוב "שמו רשום ברשימת הבוחרים של אחד מהיישובים המנויים להלן", ולהוסיף עוד תנאי, שהוא יציג בפני ועדת הקלפי של המוגבלים בניידות תעודת זהות שהמען מופיע באחד היישובים הללו.

אהוד שיל"ת: זה ששמו רשום, את זה ועדת קלפי לנכים לא יודעת איפה שמו רשום, זה תנאי של החוק, איך היא תיתן לו להצביע כשהוא לא מציג את עצמו כנכה, יש לו תעודת זהות וכתוב בה: עצמונה, גן אור וכן הלאה.

דורית ואג: אם גרתי בעצמונה ואיבדתי את הספח, היום אני באה למשרד הפנים, יוציאו לי ספח שכתוב בו עצמונה?

אהוד שיל"ת: ודאי.

קרן ויינשל: נגביל אותם לתעודות זהות בלבד?

אהוד שיל"ת: אם הוא רוצה להצביע עם רשיון נהיגה, הוא לא יוכל.

אהוד שיל"ת: אנחנו מבקשים שיביא את שתי התעודות.

יצחק לוי: לבן שלי, ברשיון הנהיגה רשום: "נוה דקלים", ובתעודת זהות כתוב לו "מצפה יריחו".

יצחק לוי: אני רוצה רק תעודת זהות, רשיון נהיגה זה חמש שנים.

קרן ויינשל: נגביל את ההצבעה רק לתעודת זהות בניגוד לכל שאר האוכלוסייה.

מיכאל איתן: יצחק לוי, מה אכפת לך, אתה יכול להקל על אנשים שיבואו עם רשיון נהיגה.

יצחק לוי: רציתי לצמצם את העניין, אם אחד כבר שינה את הכתובת.

מיכאל איתן: רבותי, אתם טועים טעות גדולה שאסור לטעות בה.

מיכאל איתן: כאשר החוק קובע שהוא נותן חלופות לבני אדם להצביע גם לפי תעודת זהות, גם לפי רשיון נהיגה וגם לפי דרכון, ואתם קובעים שהוא יצטרך לבוא גם עם ספח, הוא לא יוכל לממש את זכותו להצביע.

מיכאל איתן: זה אסון.

מיכאל איתן: עדיף שנגיד לו שהוא יכול לבוא גם עם רשיון נהיגה, וזה גם טוב.

מיכאל איתן: אני לא יכול לעשות אחרת.

אהוד שיל"ת: נוותר על התנאי הנוסף.

מיכאל איתן: הוא צריך להציג או תעודת זהות או רשיון נהיגה או דרכון.

אהוד שיל"ת: זה מה שכתוב ממילא בחוק.

קרן ויינשל: באחד מאלה שהכתובת שלו תהיה ביישובים האלה.

אהוד שיל"ת: אין כתובת בדרכון.

קרן ויינשל: בדרכון יש כתובת.

דורית ואג: מישהו צריך ליידע את האנשים האלה שהם צריכים ספח בכל מקרה.

יצחק לוי: לא, או ספח, או רשיון נהיגה.

דורית ואג: ברשיון הנהיגה יש כתובת?

מיכאל איתן: ודאי.

מיכאל איתן: בדרכון צריך להסתכל אם יש כתובת.

אהוד שיל"ת: אם הוא גר באחד היישובים, הוא מצביע במעטפה כפולה, אם הוא יצביע פעמיים, יפסלו לו את המעטפה.

אהוד שיל"ת: צריך רק ששמו יהיה רשום ברשימת הבוחרים של אחד מהיישובים שיפורטו.

קרן ויינשל: מה שאתה אומר, שאנשים שעברו למקום מגורים קבוע- - -

אהוד שיל"ת: אם הוא שינה את מענו מניצן לעצמונה, הוא כבר לא יופיע ברשימה של עצמונה, הוא יופיע ברשימה של ניצן, ובניצן יש קלפי.

אהוד שיל"ת: או אם הוא שינה את מענו לנתיבות מגני טל, הוא יופיע בנתיבות וכבר לא ברשימה של גן אור.

יצחק לוי: אותו אחד הצביע גם בנתיבות וגם בקלפי של המוגבלים בבאר-שבע.

אהוד שיל"ת: שם יש מעטפה כפולה, וזה נבדק.

יצחק לוי: שם זה ייפסל.

יצחק לוי: זה כמו שוטרים וחיילים, זה ייבדק.

קרן ויינשל: כל האנשים שעברו לגוש קטיף לקראת הפינוי שנה לפני ההתנתקות, אם שינו את המען בתעודת הזהות, זה יהיה ברשימת הבוחרים?

אהוד שיל"ת: בשלב מסוים לא נתנו לרשום מענים בגוש קטיף.

קרן ויינשל: לפני השלב הזה רשמו הרבה אנשים.

קרן ויינשל: כמה שמות יש ברשימת הבוחרים הזאת?

דורית ואג: כמה בעלי בחירה ביישובים שהתפנו?

אהוד שיל"ת: אני לא יודע.

דורית ואג: כמה אנשים היו סך הכול?

יצחק לוי: 8,500 משפחות עם ילדים.

דורית ואג: זה בערך 3,000.

יצחק לוי: 3,500-4000.

יצחק לוי: ברשימה שאני רואה לא כתוב "חומש".

יצחק לוי: זו לא רשימה מלאה.

נסים זאב: נכתוב: כפוף לרשימת היישובים שהיו בפועל.

מיכאל איתן: נכתוב: חומש, ואם יהיה חסר יישוב, לקראת הקריאה השנייה והשלישית נתקן.

קרן ויינשל: למה שלא נכתוב:

קרן ויינשל: לפי מי שהיה חייב להתפנות, ואתם, בהנחיות, תרשמו את היישובים?

קרן ויינשל: לרשום יישוב שלא היה מוכר בחקיקה, כמו תל-קטיפה, זה בעיה.

יצחק לוי: הוא לא מופיע ברשימה.

קרן ויינשל: האם אתה מסכים שהוא לא יופיע?

יצחק לוי: אם לאף אחד לא כתוב בתעודת הזהות "תל-קטיפה", לא צריך.

יצחק לוי: השאלה, אם משרד הפנים רשם את זה.

יצחק לוי: זה תלוי ברישומים בתעודת הזהות.

אהוד שיל"ת: אני אבדוק אם תל-קטיפה רשום או לא.

יצחק לוי: בינתיים נוסיף את "חומש".

מיכאל איתן: סעיף 2.

קרן ויינשל: במקום סעיף 26ה.

מיכאל איתן: (1) שר הפנים יאפשר לכל בעל זכות בחירה לקבל מידע באינטרנט בדבר מספר הקלפי שבה הוא זכאי להצביע, מיקום הקלפי ומספרו הסידורי של הבוחר ברשימת הבוחרים של אותה קלפי.

מיכאל איתן: (2) בעל זכות בחירה שיבקש שלא לאפשר את הצגת המידע הנוגע אליו באינטרנט, כאמור בסעיף (1), יודיע על כך במכתב רשום למפקח- - -

אהוד שיל"ת: אני לא קולט בעל פה, אני מציע להשאיר את סעיף 25ה, כמו שהיה.

אהוד שיל"ת: כתוב ששר הפנים יציג את הפנקס לציבור באינטרנט בתקופה המקבילה וכן הלאה, עכשיו נוסף הסעיף הבא.

דני גבע: לא.

אהוד שיל"ת: לא, אז אני לא מסכים.

אהוד שיל"ת: אדוני, לא מקובל עלי שתהיה הסכמה כמו בפעם הקודמת.

אהוד שיל"ת: אני רוצה שהתקופה של ההצגה באינטרנט תהיה קבועה.

קרן ויינשל: שלושה ימים מיום כניסת החוק לתוקף.

אהוד שיל"ת: זה כתוב היום בסעיף קטן (ה).

דלית דרור: נצלם את זה, ונשב עם נוסח.

מיכאל איתן: אני אקרא לכם, וכל אחד יכתוב.

מיכאל איתן: הערת שוליים: תיקון סעיף 26.

מיכאל איתן: במקום סעיף (ה) בחוק העיקרי יבוא: (ה)(1) שר הפנים יאפשר לכל בעל זכות בחירה לקבל מידע באינטרנט בדבר מספר הקלפי שבה הוא זכאי להצביע, מיקום הקלפי ומספרו הסידורי של בעל הזכות ברשימת הבוחרים של אותה קלפי.

מיכאל איתן: (ה)(2) המפקח על הבחירות יסיר מידע האמור בסעיף ה(1) בתוך עשרה ימים מיום שקיבל בקשה במכתב רשום שבה מודיע בעל זכות בחירה על בקשתו לגרוע את שמו ממאגר המידע באינטרנט.

קרן ויינשל: דבר ראשון, בסעיף קטן (ה), כתוב שהצגת הפנקס היא בתום שלושה ימים מיום כניסת הפנקס לתוקף ועד ליום הבחירות.

קרן ויינשל: הדבר הזה היא הנורמה ההגיונית, וכדאי להוסיף אותה גם פה.

מיכאל איתן: אפשר לכתוב כמה ימים.

אהוד שיל"ת: זה כתוב נכון, שמיום כניסת הפנקס לתוקף, שלושה ימים אחרי, עד יום הבחירות.

דלית דרור: איזה מועד את מוסיפה ב-(1)?

קרן ויינשל: "שר הפנים יאפשר לכל בעל זכות בחירה לקבל מתום שלושה ימים מיום כניסת הפנקס לתוקף ועד ליום הבחירות- - -".

קרן ויינשל: זה מוביל אתכם לבעיה בפסקה (2), כי יש אפשרות שזה כבר התפרסם, ואז אדם יפנה חודש אחר כך.

מיכאל איתן: מה הבעיה?

דני גבע: הפרסום קודם לבקשה שלא לפרסם, אז הפרסום כבר נעשה.

מיכאל איתן: כתוב שבעל זכות בחירה שיבקש שלא לפרסם את שמו באינטרנט, יודיע על כך.

מיכאל איתן: לא כתוב כאן מתי, הוא יכול להודיע מתי שהוא רוצה.

אהוד שיל"ת: אני מציע להוסיף פסקה ששר הפנים – לא המפקח, המפקח לא מופיע בחוק – יפרסם הודעה בדבר ההצגה באינטרנט, שבוע ימים לפני תחילת ההצגה.

מיכאל איתן: פסקה (3): שר הפנים יפרסם את ההודעה בדבר כוונתו להעניק שירות המידע האמור בפסקה (1), עשרה ימים לפני הפעלת השירות.

מיכאל איתן: בהודעה תפורסם גם זכותו של בעל זכות בחירה לפנות בבקשה להסיר את שמו, כאמור בפסקה (2).

קרן ויינשל: אז עדיין הוא יכול לבטל, מעשרה ימים לפני הפרסום ועד הסוף.

מיכאל איתן: הוא יכול מתי שהוא רוצה.

דני גבע: אני מבקש לא לכתוב בפסקה (2) "ממאגר המידע", אלא לכתוב "מהפרסום באינטרנט".

קרן ויינשל: אתה לא אוהב את המילה מאגר.

דני גבע: אין מאגר באינטרנט.

קרן ויינשל: לעניין היחס בין הסעיף הזה לסעיף 33(א).

קרן ויינשל: בסעיף 33(א) כתוב ש"כל אדם זכאי לפנות בכתב או בטלפון למשרד הפנים, לברר אם הוא או זולתו נכללים בפנקס הבוחרים ביום הפנייה- - -".

קרן ויינשל: זה עדיין נשאר, אדם יוכל לפנות באי-מייל וישלחו לו תשובה.

דלית דרור: איך זה עומד ביחס ל-33(א)?

קרן ויינשל: בסעיף 26(ה) אדם גולש לו באינטרנט, והוא נכנס, בסעיף 33(א) הוא כותב מייל: אדוני מפקח הבחירות, איפה אני מצביע?

קרן ויינשל: המפקח על הבחירות מחזיר לו תשובה, גם אם השם שלו נגרע מהמאגר שהושם באינטרנט הוא מחזיר לו תשובה.

אהוד שיל"ת: אנחנו מקימים מרכז מידע שיש בו 20 או 30 טלפניות, בחמש שפות, גם מענה אנושי וגם שמגישים את מספר הזהות, יש גם פקס לכבדי שמיעה או כל מי שרוצה לקבל את התשובה כתובה.

מיכאל איתן: יש לי מחשבה אחרת לגבי העניין שלא יפרסמו את השם, רק את תעודת הזהות.

מיכאל איתן: אני חושש מטעויות שעלולות לגרום לאנשים לא להצביע.

דלית דרור: אמרנו שאלה שני מאגרים שונים.

מיכאל איתן: אני מטעה אותו במאגר הזה בכך שאני אומר לו שיש לו זכות.

מיכאל איתן: אדם ייתן תעודת זהות לא שלו, אם אני שם תעודת זהות ושם, אני יודע שזה לא אני.

אהוד שיל"ת: הוא הקליד והחליף ספרות, גם אחרי החלפת ספרות, מספר תעודת הזהות הזה שייך למישהו, מישהו עומד מתחת למספר המוטעה.

אהוד שיל"ת: במקום נתיבות יופיע שזה מטולה, ואז הוא יבין.

מיכאל איתן: אני אבדוק אם יש מניעה שנפרסם את השם.

דני גבע: פרסום שם, זה יוצר לנו בעיה.

מיכאל איתן: עוד נבדוק.

מיכאל איתן: נראה לקראת הקריאה השנייה והשלישית.

דלית דרור: סעיף 26(ה) שונה מסעיף 33(ה) בכך שבסעיף קטן (ה) אדם גולש ומברר פרטים.

קרן ויינשל: הוא לא פונה בכתב או בטלפון, הוא גולש.

דלית דרור: לפי סעיף 33(ה)(2) אדם פונה בכתב ומבקש להיגרע.

קרן ויינשל: אם הוא רוצה להיגרע.

קרן ויינשל: אם הוא רוצה להיגרע, עדיין אפשר יהיה להתקשר בטלפון ולשאול.

מיכאל איתן: יש בעיה קשה, אתם לא עולים על הפואנטה.

קרן ויינשל: "או זולתו".

מיכאל איתן: בדיוק, זאת מילת המפתח.

מיכאל איתן: כבר דיברנו על זה.

מיכאל איתן: לא נעשה את זה עכשיו, אבל אולי לקראת הקריאה השנייה והשלישית אני אחשוב על העניין של "זולתו", שזאת הבעיה הכי קשה.

מיכאל איתן: זה בסעיף 33(א).

אהוד שיל"ת: האפשרות לשאול על הזולת, הרי כל שאילתה היא יחידנית.

מיכאל איתן: אנחנו לא מדברים על האינטרנט.

אהוד שיל"ת: בטלפון.

אהוד שיל"ת: זה היינו הך.

אהוד שיל"ת: או שאתה מקיש במקשים של הטלפון מספר זהות, ואתה מקבל תשובה.

אהוד שיל"ת: אתה רוצה עוד מספר אחד, אתה צריך לסגור את הטלפון, לחייג מחדש ולהקיש עוד מספר זהות.

אהוד שיל"ת: אם אני עומד בבית ומקיש את מספר הזהות שלי, או מטלפן לפקיד ושואל אותו את מספר הזהות שלי, ובאותו רגע אני רוצה גם לשאול אותו על אשתי.

אהוד שיל"ת: הנחינו בטלפון שאחרי שלוש או ארבע שאילתות רצופות שמישהו שואל על עצמו, על הבן, להגיד לו: אדוני, אתה רוצה, תתקשר מחדש.

אהוד שיל"ת: כשמישהו לא מזוהה עומד מעבר לקו, אני לא יודע מי הוא, לעולם אני לא יודע אם הוא שואל על עצמו או כמו שדלית דרור אומרת, הוא מחזיק מספר זהות של השכנה.

אהוד שיל"ת: לכן גם הפרטים שמוסרים לו בטלפון לא חושפים.

אהוד שיל"ת: למשל, אתה מצלצל ומוסר את מספר הזהות שלי, כי אני חייב לך כסף ואתה רוצה לדעת מה הכתובת שלי.

אהוד שיל"ת: אתה מוצא מספר זהות ואומרים: אדוני אתה רשום בקלפי 15 ברעננה, בבית ספר גורדון.

אהוד שיל"ת: הוא שואל: לפי איזה כתובת אני רשום?

אהוד שיל"ת: אומרים לו: אדוני, מה הכתובת שאתה חושב שאתה צריך להיות רשום?

אהוד שיל"ת: הוא אומר: רחוב ז'בוטינסקי רמת-גן.

אהוד שיל"ת: אומרים לו: לך ללשכה, תשנה את הכתובת.

אהוד שיל"ת: לא מוסרים לו את הכתובת של האיש שרשום, למרות שהיא רשומה שם.

אהוד שיל"ת: כלומר, הוא לא מנדב אינפורמציה.

אהוד שיל"ת: אם משהו לא תואם לשואל, שולחים אותו ללשכת המרשם ומבקשים ממנו להסדיר את ענייניו, כדי לא למסור פרטים על מישהו אחר.

אהוד שיל"ת: בבסיס, כל עוד הוא מוסר מספר זהות תקנית, אומרים לו באיזה קלפי הוא רשום.

אהוד שיל"ת: איך אתה יכול לדעת אם הוא שואל על עצמו או על השכן?

אהוד שיל"ת: מצד שני, באופן טבעי מאוד, אנשים שכבר מחייגים שואלים על עצמם, על האישה, על הילד שגר בבית, ויש לו זכות הצבעה, זה מאוד טבעי.

אהוד שיל"ת: לא צריך להיבהל מהמילה הזאת.

דלית דרור: אהוד שיל"ת, האם אתם צריכים להגיד ששר הפנים יקבע הוראות לעניין ביצוע סעיף זה, כמו שקיים לגבי סעיף 33?

דלית דרור: ב-33(ג) כתוב: "שר הפנים יקבע הוראות לביצוע סעיף זה, בין השאר, בהתחשב בצנעת הפרט".

קרן ויינשל: קודם כול נכתוב "רשאי לקבוע".

מיכאל איתן: באישור ועדת החוקה.

אהוד שיל"ת: יש הוראה פנימית, כמו זו שאמרתי לך, שלא מוסרים את כל המידע שיש, אלא מוסרים באופן זה שהאדם ששואל לא יחשוף.

קרן ויינשל: הם לא רוצים "שר הפנים, באישור ועדת החוקה".

קרן ויינשל: יש לי רשימת יישובים ממשרד הפנים, פלוס חומש.

קרן ויינשל: נוכל להוסיף בקריאה השנייה והשלישית.

קרן ויינשל: רשימת היישובים בינתיים: אלי סיני, בדולח, בני עצמונה, גדיד, גן אור, גני טל, דוגית, כפר דרום, מורג, נוה דקלים, נצר חזני, נצרים, ניסנית, פאת שדה, קטיף, רפיח ים, שלו, גנים, כדים, שא-נור וחומש.

קרן ויינשל: זה לגבי הסעיף הראשון של הצעת החוק.

קרן ויינשל: הסעיף השני יגיד: בסעיף 26, במקום סעיף קטן (ה) יבוא (ה)(1): "שר הפנים יאפשר לכל בעל זכות בחירה בתוך שלושה ימים מיום כניסת הפנקס לתוקף ועד ליום הבחירות לקבל מידע באינטרנט בדבר מספר הקלפי שבה הוא זכאי להצביע, מיקום הקלפי ומספרו הסידורי של בעל הזכות ברשימת הבוחרים של אותה קלפי.

קרן ויינשל: " הפסקה השנייה, 26(ה)(2): "שר הפנים יסיר מידע האמור בסעיף (ה)(1) בתוך עשרה ימים מיום שקיבל בקשה במכתב רשום, שבה מודיע בעל זכות בחירה על בקשתו לגרוע את שמו--

אהוד שיל"ת: זה לא מנוסח טוב.

קרן ויינשל: אנחנו נשנה את הניסוח, אבל המהות נשארת אותו דבר.

קרן ויינשל: --מפרסום המידע באינטרנט.

קרן ויינשל: " נכתוב את זה אחרת, רק לא מאגר.

דלית דרור: תכתבי: מהמידע הפתוח לעיון באינטרנט.

קרן ויינשל: פסקה (3): שר הפנים יפרסם הודעה בדבר כוונתו להעניק שירות מידע האמור בסעיף קטן (1) עשרה ימים פני הפעלת השירות – כלומר, 13 יום לפני הוצאת הפנקס – בהודעה תפורסם גם זכותו של בעל זכות בחירה לפנות למפקח כאמור בפסקה (2).

אהוד שיל"ת: מה זה 13 ימים?

קרן ויינשל: סליחה, זה שבעה ימים לפני שהוצאת את הפנקס.

אהוד שיל"ת: לא צריך לכתוב את זה.

קרן ויינשל: אני לא אכתוב את זה, אני אומרת לך.

דלית דרור: זה לא היה בקריאה הראשונה, כאשר היתה הבטחה שזה חלק מתהליך החקיקה, ולא ייטען נושא חדש.

מיכאל איתן: היום החוק קובע הפוך, החוק קובע ששר הפנים יפרסם באינטרנט.

מיכאל איתן: אם רוצים לשנות, צריך לחוקק.

מיכאל איתן: איך את רוצה לחוקק בלי הקריאה הראשונה?

דלית דרור: בהצעת החוק הממשלתית היה כתוב: סעיף 26(ה) – בטל.

דורית ואג: לא היתה הצעת חוק ממשלתית.

קרן ויינשל: היא היתה ביוזמת הוועדה.

מיכאל איתן: מי בעד העברת הצעת החוק לקריאה ראשונה?

מיכאל איתן: הצבעה בעד – פה אחד אושר להעביר את הצעת החוק לקריאה ראשונה במליאה.