הוועדה המיוחדת למאבק בנגע הסמים, כנסת 16, פרוטוקול מספר 105, 2005-11-28 10:00

יאיר פרץ: אני מתכבד לפתוח את ישיבת הוועדה.

יאיר פרץ: בהזדמנות זו ברצוני להודות ליושב-הראש היוצא, חבר-הכנסת יחיאל חזן, על עבודתו בוועדה.

יאיר פרץ: נפלה בחלקי הזכות לקבל ועדה מאוד קרובה ללבי.

יאיר פרץ: אני מכיר את הנושאים מקרוב גם בהיותי עובד סוציאלי וטיפלתי בקהילות טיפוליות ובמרכזי גמילה.

יאיר פרץ: גם בפגרה ובתקופה הקצרה עד הבחירות אני רוצה להפעיל את הוועדה באינטנסיביות.

יאיר פרץ: דיברתי על כך עם היושב-ראש.

יאיר פרץ: בכוונתי להקים אתר אינטרנט בכנסת שיקיף את כל נושא בעיית הסמים במדינת ישראל, ויציג את כל דרכי הטיפול האפשריות ואת כל מרכזי הגמילה.

יאיר פרץ: בתוכו יהיה גם "מלשינון" שיאפשר לעובדי הוראה להיכנס ולדווח ישירות בלי להזדהות על סוחרי סמים ועל בלדרים בתוך בתי-ספר תיכוניים.

יאיר פרץ: דיברתי על זה עם יושב-ראש הכנסת, וקיבלתי את ברכת הדרך לנושא הזה.

יאיר פרץ: אנו נשב עם אנשי מקצוע ונבנה את האתר ביסודיות.

יאיר פרץ: היום נדון בעיקר על נושא התקציב.

יאיר פרץ: אינני מתכוון לאשר את התקציב המוצע בוועדה, אלא לקיים דיון.

יאיר פרץ: מהיכרות עם צורכי הנושא הזה, הדברים רחוקים.

יאיר פרץ: יש התעלמות מוחלטת מצד משרד האוצר.

יאיר פרץ: האם נציג האוצר נמצא כאן איתנו?

מאיר בינג: כן.

יאיר פרץ: יש התעלמות מוחלטת.

יאיר פרץ: אני רואה שתקציב 2006 נשאר כמעט ללא- - -

מאיר בינג: הוא גדל בצורה משמעותית.

אראלה גולן: לפי הדו"ח שקיבלנו, הוא קטן ב-20%.

מאיר בינג: התקציב גדל- - -

איתן גורני: התקציב לא גדל.

מאיר בינג: הוא גדל מ-11 מיליון ל-20 מיליון.

יאיר פרץ: תכף נראה איך זה מתחלק ולאיפה זה הולך.

מאיר בינג: זה יהיה בתקציב 2006.

יאיר פרץ: אני גם רוצה לבדוק איך אנחנו עושים איגום משאבים והאם אין טיפולים כפולים או הוצאות כפולות של משרדי ממשלה שונים כדי שנוכל לייעל את הטיפול.

דובר: נציג האוצר, אתה לא טועה - אתה מטעה.

דובר: זה לא בסדר.

יאיר פרץ: תכף נאפשר לנציג האוצר להציג את הדברים.

יאיר פרץ: אני מציע להתחיל במשרדי הממשלה שמנהלים את הנושא בתוך משרדיהם, ולשמוע סקירה כללית.

יאיר פרץ: נתחיל עם הרשות למלחמה בסמים.

איתן גורני: גם אני רוצה לברך אותך לרגל כניסתך לתפקיד ולהגיד מילות תודה חמות לחבר-הכנסת יחיאל חזן שעשה רבות למעננו ועזר לנו בכל, כולל בהשגת תקציבים.

איתן גורני: אני בטוח ומשוכנע שבזמן היותר קצר – אנחנו מקווים בזמן יותר ארוך – שתלווה אותנו, אתה עוד תגדיל ותאדיר--

אראלה גולן: שבועיים.

יאיר פרץ: הוועדה תעבוד כל ארבעת החודשים.

יאיר פרץ: סיכמתי עם היושב-ראש.

איתן גורני: --עוד יותר את הסיוע.

איתן גורני: הרשות למלחמה בסמים היא ממונת-גג על המלחמה והמאבק בסמים במדינת ישראל.

איתן גורני: כשאני אומר "להציל את החברה בישראל", אז צריך להציל את החברה בישראל.

איתן גורני: הנתונים בשקפים מצביעים על 300 אלף משתמשים ועל 25 אלף נרקומנים.

איתן גורני: 1 מכל 10, ויש כאלה שאומרים ששיעור גבוה יותר התנסה בסמים; שליש מהסטודנטים משתמשים בסמים; יש קבוצות ענקיות של תרמילאים שמסתובבים בהודו.

איתן גורני: עכשיו פתחנו את "הבית החם", ויש אין-סוף נוער בסיכון.

איתן גורני: מי שמתקצב כיום את הטיפול בנוער בארץ זאת הרשות למלחמה בסמים יחד עם משרדים אחרים: משרד הרווחה ומשרד החינוך.

איתן גורני: שוק הסמים: לפי דיווחי המשטרה, יש 100 טון חשיש ומריחואנה; 3-4 טונות של קוקאין; מדובר על 4-5 טונות של הירואין; מיליוני טבליות אקסטזי, LSD וכל מיני דברים אחרים.

איתן גורני: אלה החומרים שנכנסים, ואלה החומרים שבני-הנוער שלנו – גם המבוגרים יותר – צורכים בשנה.

איתן גורני: מאז ומתמיד יש קשר בין סמים לארגוני טרור ופיגועים.

איתן גורני: כל ארגוני הטרור בעולם, ובכללם כל ארגוני הטרור לדורותיהם שפעלו בלבנון עסקו בהחדרת סמים לשתי מטרות: הם גם מרוויחים מזה כסף, והם גם משחיתים אותנו.

איתן גורני: כבר ב-1991 הרציתי בקונגרס באמריקה על המעורבות הסורית בסחר הסמים בלבנון, ועכשיו אני ממשיך זאת כאן בכנסת.

איתן גורני: שוק הסמים מגלגל 2.5 מיליארדי דולר בשנה – זה כסף שחור שהופך לכסף לבן.

איתן גורני: 70% מעבירות הרכוש במדינה נעשות כדי לממן סמים לכל האנשים שצורכים כמויות גדולות של סמים במחירים גבוהים.

איתן גורני: הרשות למלחמה בסמים פועלת משנת 1988, על-פי חוק.

איתן גורני: השר שלנו הוא ראש הממשלה, ומבחינה זו אנחנו מעין מטריה מעל משרדי הממשלה, מעל המשטרה ומעל הארגונים האלה.

איתן גורני: עיקר עבודתנו הוא הכוונה מקצועית; אנו הרשות המקצועית שמתאמת, מנחה ומדריכה, ויש לנו כוח-אדם קטן אבל מעולה של אנשים שיכולים לעבוד יחד עם האנשים הטובים והמעולים שעובדים במשרדים שעובדים איתנו כדי לקדם עד כמה שאפשר באמצעים המסכנים שלנו את המאבק בסמים.

איתן גורני: כמו שאמרתי, אנחנו מגבשים מדיניות ביחד ועוסקים למען טיפוח השירותים.

איתן גורני: אנחנו גורם מקדם שתפקידו להכניס דברים חדשים ולהעבירם הלאה.

איתן גורני: הרשות בנתה את הקהילות הטיפוליות, והעבירו אותן למשרד הרווחה.

איתן גורני: כיום הרשות בונה את נושא הטיפול בנוער דרך "אל-סם".

איתן גורני: כוונתנו היא שעם הזמן הדברים יועברו – בהתאם לאפשרויות הקליטה – למשרד הרווחה, למשרד הבריאות ולאחרים.

איתן גורני: יחד עם זה יש שיתוף פעולה גדול והדוק בינינו לבין המשטרה, בינינו לבין שירות בתי-הסוהר, בינינו לבין המכס, ואפילו קצת בינינו לבין מס הכנסה.

איתן גורני: הרשות מייצגת את מדינת ישראל בעולם, אנחנו חברים בוועדה של האו"ם.

איתן גורני: המנכ"ל שלנו נמצא כרגע במצרים בוועדה.

איתן גורני: בטח שמעתם על שיתוף הפעולה בין הפלסטינים לבין המצרים ובינינו בלחימה בסמים, כי ודאי שמעתי על מעבר של כל מיני דברים, ובמיוחד של סמים, מהגבול המצרי ומהגבול הירדני לישראל.

איתן גורני: אנחנו עובדים בתחום הקהילה, ויש לנו מערך עצום של מתאמים בכל רחבי הארץ.

איתן גורני: כמו-כן אנחנו אחראים על הסברה בכלי התקשורת הציבוריים.

איתן גורני: יש כמובן גם הסברה במשרד החינוך ובמשרדים אחרים, אבל אנחנו במדיה הציבורית הכללית- - -

אראלה גולן: כמה יש במשרד החינוך?

איתן גורני: יש גם שם, אבל משרד החינוך ידבר על כך.

איתן גורני: אנחנו עובדים גם יחד עם מערך האכיפה.

איתן גורני: הכשרת כוח-אדם בתחום הסמים נעשית אצלנו בלבד, החל בהרצאות של יום אחד דרך השתלמויות באוניברסיטה ו-M.A..

איתן גורני: הכל נעשה דרכנו, וחלק ממומן מאיתנו; גם מחקר ופיתוח בנושא סמים הם נושאים בלעדיים של הרשות למלחמה בסמים; בשיקום אנחנו עובדים יחד עם המשרדים האחרים: בריאות ורווחה, וכנ"ל גם בטיפול.

איתן גורני: על נושא השיקום יש עכשיו יותר דגש, לאחר שבטיפול למצב טוב יותר מאשר בתחום השיקום.

איתן גורני: בנושא החינוך אנחנו עובדים עם משרד החינוך.

איתן גורני: בתחום המניעה יש לנו תוכניות עם משרד החינוך, שמתחילות מגני-ילדים.

איתן גורני: עשינו פיילוט באשקלון, ויחד עם משרד החינוך אנחנו מרחיבים אותם למקומות אחרים.

איתן גורני: איננו מדברים שם על סמים, אלא על הכנסת חומרים לגוף, אבל הגענו למסקנה שלא מאוחר מדי לדבר על הנושאים האלה גם בגני-ילדים.

איתן גורני: מצד שני, פיתחנו תכניות דומות לתכניות האמריקניות במקומות עבודה.

איתן גורני: אנחנו עוסקים גם בחקיקה.

איתן גורני: במקביל יש היום ישיבה במשרד התחבורה שנציגים שלנו משתתפים בה, על הגברת הפיקוח על נהגים, על טייסים ועל נוסעי ים.

איתן גורני: המטרה היא להרחיב את סמכויותיו של שר התחבורה לדרוש מהם בדיקות נגד סמים: נהגי משאיות, טייסים או אנשים שעוסקים במקצועות מסוכנים.

איתן גורני: פרוייקט חשוב של הרשות הוא בית טיפולי מיוחד לנשים, שאנחנו מפעילים בחיפה.

אראלה גולן: ביקרתי בו בזמנו.

איתן גורני: כדאי לראות את המקום, כי נעשית שם עבודת קודש.

איתן גורני: יש שם נשים שלא יכולות להיות במסגרות טיפוליות רגילות, מכיוון שהן עברו ניצול מיני וכל מיני דברים.

איתן גורני: בבית הזה יש 12-13 נשים, ואנחנו מעונינים להגדילו במסגרת התקציב.

איתן גורני: "הבית החם" בהודו - מופעל על-ידי כפר "איזון שעושה עבודה נהדרת.

איתן גורני: הרשות יזמה ופיתחה אותו.

איתן גורני: כפר איזון עושה עבורנו את המלאכה מכיוון שאיננו רוצים שם את דגל המדינה ומעוד סיבות, אבל הרשות היא המקור המימוני שלו.

יאיר פרץ: זה מיועד לישראלים.

אראלה גולן: כן, רק צריכים יותר מאחד.

אראלה גולן: יש להם רק במקום אחד.

איתן גורני: זה מיועד לתרמילאים ישראליים.

איתן גורני: אלה אנשים שנפגעו בהודו ובדרום-אמריקה ומחלצים אותם.

איתן גורני: עד היום היו לוקחים אותם לבתי-חולים לחולי נפש, והם היו יוצאים מבית-חולים לחולי נפש עם תעודת "בריא" של בית-משוגעים.

איתן גורני: היום כשעוברים את הטיפול בכפר איזון אין לזה סטיגמה, והטיפול בו הוא טוב.

יאיר פרץ: כמה הבית הזה מאכלס?

איתן גורני: הבית הזה היום מאכלס 24-26 איש.

דובר: ומה עם הבית בהודו?

דובר: אני מבין שזה בית פתוח.

איתן גורני: הבית בהודו הוא בית פתוח.

איתן גורני: יש בו ספרייה ומקום אירוח, וצמודה לו מסעדה.

איתן גורני: אנשים יכולים לבוא ולהשיח את בעיותיהם.

איתן גורני: זה בית חם לישראלים שנמצאים שם.

שמאי גולן: שלשום חולצה לשם ישראלית, שלולא המקום הייתה הולכת לאיבוד.

איתן גורני: זה מרכז שהורים מתקשרים אליו, יש שם אינטרנט.

אראלה גולן: איפה זה?

איתן גורני: יש לנו בשני מקומות: במנאלי זה פועל חצי שנה, ובגואה זה פועל בחצי השנה השניה בהתאם למזג האוויר.

איתן גורני: אותם אנשים מפעילים אותם.

איתן גורני: עכשיו זה בגואה.

איתן גורני: יש לנו שם שני בתים, והם עוברים- -

אראלה גולן: לפי מזג האוויר.

איתן גורני: - -איפה שהחבר'ה האלה נמצאים תמורת סכום יחסית לא גבוה, כי בהודו המחירים נמוכים מאוד, - - -

אראלה גולן: צריכים גם לדרום-אמריקה.

אראלה גולן: שם יש פטריות וכו'.

איתן גורני: אם תתנו לי את כל מה שצריך, ייגמר הכסף לאוצר, ואינני רוצה.

איתן גורני: התארגנות קהילתית: יש לנו מערך מתאמים שעובד מול כל מיני גורמים.

איתן גורני: הוא כמו רשות למלחמה בסמים קטנה שנמצאת בשטח.

איתן גורני: תקציב הרשות: אף על פי שבעיית הסמים הולכת וגדלה בין השנים 1995-2005, התקציב הולך וקטן.

איתן גורני: היום הגענו בערך לרמה הריאלית של 1992, והבעיות הן לא בדיוק של 1992.

מאיר בינג: ב-1999 הקהילות הטיפוליות עברו מהרשות למלחמה בסמים למשרד הרווחה, וזה מסביר את הירידה הגדולה שהייתה.

איתן גורני: זה מסביר ירידה מסוימת, זה לא מסביר את כל הירידה.

איתן גורני: הייתה אז ירידה, והעברנו את הקהילות הטיפוליות יחד עם התקציב שלהן, אבל כוונת "המחוקק" הייתה שהכספים שיתפנו יוכלו להיות מופנים לדברים אחרים.

איתן גורני: בינתיים הכספים הועברו, ואנחנו תקועים עם דברים אחרים.

איתן גורני: לכן, אם נעביר נושאים נדאג שנוכל להשתמש בכספים שמתפנים לקיים פרוייקטים חדשים, כפי שכתוב בחוק הרשות.

איתן גורני: מבחינת התפתחות התקציב בין 2000 ל- 2005, בהוצאות העצמיות אנחנו כל הזמן מתכווצים, ועוד מעט לא יישאר.

איתן גורני: יש עלייה קטנה ב-2005 מכיוון שקיצוצי השכר חזרו והגדילו אותה.

יאיר פרץ: האם התקציב מגיע לרשות למלחמה בסמים, והיא מתעלת אותו לכל משרדי הממשלה או שלכל משרד ממשלתי יש תקציב משלו?

איתן גורני: כל משרד ממשלתי מקבל את תקציב, ומתוכו הוא נותן נתח.

איתן גורני: הכספים שלנו הולכים, בין היתר, גם למגזר הפרטי - ל"אל-סם" וכל מיני כאלה, אבל לפרוייקטים מסוימים שעושים אותם יחד מוקצים כספים שלנו וכספים של המשרדים; אלא אם כן זה למתאמים בשטח, שרק אנחנו עושים.

איתן גורני: התקציב שלנו לפניכם.

יאיר פרץ: זה התקציב ל-2005.

יאיר פרץ: מהו התקציב המוצע ל-2006?

איתן גורני: בתחילת תקציב 2005 הקצו לנו 11.4 מיליון שקל, אבל במאמצים עצומים ובהתערבות של משרד ראש הממשלה, של חברי-כנסת, כולל של חבר-הכנסת יחיאל חזן, הגדילו לנו את התקציב כעבור כמה חודשים ב-10 מיליון שקל נוספים, שמתוכם 9 מיליון שקלים הועברו לרשות ומיליון שקל יועדו כסיוע חירום ל"אל-סם".

איתן גורני: כלומר, הרשות קיבלה תוספת של 9 מיליוני שקלים, והתקציב שלנו הגיע ל- 19.4 מיליון שקל.

איתן גורני: כפי שכתוב בהצעת התקציב של השנה, התקציב שלנו הוא 19.930 מיליון שקל, שזה פחות או יותר מה שהיה בשנה שעברה אחרי ההגדלה.

איתן גורני: זה תקציב שעליו ידבר החשב שלנו.

אריה פרבר: יש כאן נקודה בסיסית שעליה אנו כל הזמן מתווכחים, התוספת הזאת איננה בבסיס.

אריה פרבר: התוספת שניתנה לא הייתה בבסיס.

אריה פרבר: מה המשמעות?

יאיר פרץ: איך היא באה לביטוי ב-2006?

אריה פרבר: את הבסיס ל-2006 הגדילו, אבל אין עדיין תקציב ל-2006.

אריה פרבר: הכנסת מתפזרת עכשיו, כשאין עדיין תקציב ל-2006.

אריה פרבר: בינואר, בפברואר ובמרץ נקבל תקציב לפי 11 מיליון שקל ולא לפי 19 מיליון שקל.

יאיר פרץ: כלומר, לפי 1/12.

אריה פרבר: אינני יכול להפעיל שום דבר, אלא רק את ההוצאות הקבועות שיש לנו.

אריה פרבר: אינני יכול לבצע שום דבר.

איתן גורני: הנושא הזה, שדיוני התקציב התעכבו ואין תקציב מאושר, מחזיר אותנו חזרה.

איתן גורני: השאלה היא איך יחשב לנו האוצר את בסיס התקציב.

איתן גורני: אם בסיס התקציב יהיה 11.4 מיליון שקל, ואת זה יעשו 1/12 ויעבירו - זה יספיק לנו בערך- - -

אראלה גולן: זה מה שיעשו, כי אם התקציב עדיין לא עבר- - -

יאיר פרץ: אם זה בבסיס או לא בבסיס, זו שאלה מהותית.

איתן גורני: אם יחשבו לנו כולל התוספת, שנציג האוצר בצדק אמר שהוסיפו לנו בהמשך, נוכל את לעבור את התקופה הזאת בשלום.

יאיר פרץ: אלה דברים ברורים.

איתן גורני: אבל, 19.930 מיליון שקל הוא סכום שממנו הרשות לא יכולה לבצע את הדברים שאני רוצה להציג.

יאיר פרץ: מה הצורך היום כדי לתת מענה דחוף?

איתן גורני: אנחנו צריכים תקציב פעילות של 30 מיליון שקל: למניעה – 1.7 מיליון שקל, ולהסברה ומידע – 12 מיליון.

יאיר פרץ: אתה מדבר על התוספת?

איתן גורני: לא.

איתן גורני: זה סך-הכל.

איתן גורני: זו לא תוספת.

איתן גורני: לטיפול ושיקום – כדי לעשות את מה שאנו עושים עם משרד הרווחה ומשרד הבריאות – קצת יותר מ-5 מיליון שקל; לאכיפה, בשביל פעולות מיוחדות עם המשטרה - חצי מיליון שקל; פיתוח קהילתי שזה כל העבודה שלנו בשטח - 7 מיליון שקל.

איתן גורני: יש החלטת ממשלה להעביר את נושא האלכוהול אלינו, וזה באמת הגיוני מאוד כי הרבה מאוד דברים מצטלבים.

איתן גורני: בנושא זה אנחנו כרגע במשא ומתן עם האוצר.

אראלה גולן: זה בנוסף.

איתן גורני: כן, זה בנוסף.

איתן גורני: כלומר, יחד עם הכל התקציב יוצא 36-37 מיליון שקל?

אריה פרבר: 36 מיליון שקל.

איתן גורני: 36 מיליון שקל, כולל הטיפול באלכוהול.

איתן גורני: אבל לא הכל כסף לרשות: לא 30 מיליון שקל וגם לא התוספת.

איתן גורני: חלק זה לתוספת מיטות.

איתן גורני: קו חם הוא נושא חשוב מאוד שאנחנו מפעילים, והוא עובד 24 שעות ביממה.

דובר: גם לגבי אתר האינטרנט - אם נחכה לכסף של הכסף, לא נצא מזה.

איתן גורני: רוב הפניות הן בנושא שימוש במריחואנה.

אראלה גולן: יש גם בתל-אביב, ראינו שיש ניידות כאלה שמסיירות.

איתן גורני: יש גם ניידות שהן לא שלנו, אלא של על"ם.

איתן גורני: יש טיפול אמבולטורי בנוער שאנחנו עושים, והשיקום התעסוקתי שנעשה יחד עם משרד הרווחה.

איתן גורני: הגענו למצב נסבל בתחום הטיפול, אבל אין לנו מערך שיקומי.

איתן גורני: אם לא נשקם אנשים שעברו את הטיפול ונקיים מסמים ולא נחזיר אותם לעבודה, חבל על הזמן.

איתן גורני: לכן, אנחנו עובדים עכשיו יחד עם משרד הרווחה על נושא השיקום.

איתן גורני: נושא הסמים במגזר הערבי הוא נושא מוזנח, צריך להכניס בו כסף.

איתן גורני: יש לנו קהילה טיפולית עירונית לנשים ומוכרחים לבנות עוד אחת כי זה לא מספיק.

יאיר פרץ: אם אני מבין נכון, תקציב הרשות לא על בסיס 19 מיליון שקל אחרי תוספת 10 מיליון שקל, אלא עם תוספת הטיפול באלכוהוליסטים הוא 36 מיליון שקל.

איתן גורני: 36-37 מיליון שקל.

איתן גורני: אפשר לחיות עם זה, אבל לא הצלנו הכול.

יאיר פרץ: עם זה אפשר להתחיל לתפקד.

איתן גורני: זה באמת תקציב שאפשר יהיה לתפקד איתו.

איתן גורני: זה לא סכום בקנה מידה- - -

יאיר פרץ: גבירתי ממשרד החינוך, בבקשה.

גליה שחם: אני גליה שחם, ואני חלק מהשירות הפסיכולוגי-ייעוצי של משרד החינוך.

גליה שחם: אנחנו מטפלים לא בסמים בלבד אלא בטבק, באלכוהול ובסמים.

גליה שחם: למערכת החינוך יש נתונים על שימוש בסמים לא חוקיים מסקר של הרשות למלחמה בסמים שנערך ב- 2001.

גליה שחם: עוד מעט ייצאו הנתונים של הסקר שנעשה בשנה שעברה- -

שמאי גולן: זה ייצא בתחילת דצמבר, וגם נזמין אותך למסיבת העיתונאים.

גליה שחם: אבל גם נתוני 2001 מצביעים על כ- 65 אלף תלמידים בכיתות ז'-י"ב – גילאי 12-18 – שמשתמשים בסמים, וזה מספר שאי-אפשר להתעלם ממנו.

אראלה גולן: איך ילדים בכיתה ז' משתמשים?

שמאי גולן: 24 אלף ילדים בני 12-14, תלמידי כיתות ז', מודים שהם משתמשים בסמים.

גליה שחם: בסקר יש שאלה על שימוש כלשהו, ואפילו התנסות חד-פעמית.

גליה שחם: זה לא אומר שאלה משתמשים קבועים, אבל מדובר על שימוש כלשהו והתנסות.

גליה שחם: לעומת מדינות אחרות בעולם – למשל לעומת הולנד – מאוד מעניין לגבי כל אלה שמדברים על לגליזציה של סמים קלים, לאן אנו עוד יכולים להגיע.

שמאי גולן: גם ההולנדים חוזרים בהם היום.

איתן גורני: ההולנדים מתחילים להסתובב אחורה.

גליה שחם: אני מקווה שלא נגיע לשם.

גליה שחם: אנגליה - גם בה יש אחוז עצום.

גליה שחם: גם שם הלכו לקראת הקלה מבחינת החוק.

אראלה גולן: נותנים, ואחר כך זה הופך להיות יד קלה.

גליה שחם: אנו עוסקים בנושא סמים, אלכוהול וטבק כחלק מהעיסוק שאנו קוראים לו "אקלים חינוכי מיטבי".

גליה שחם: טענתנו היא שבית-ספר צריך לשדר מסר, ולפעמים זאת עבודה מסובכת כי יש מין אוירה של קלות ראש.

גליה שחם: אנו נתקלים בזה גם מצד ההורים וכמובן במדיה.

גליה שחם: לכן ההתמודדות שלנו לא פשוטה, כי צריך להשמיע קול אחר.

גליה שחם: לכן, זו באמת אחת המשימות היותר חשובות של המערכת.

גליה שחם: בשנה שעברה יצאנו עם המשפט "כל מורה הוא מחנך למניעה", ומטרתנו הייתה שיותר מורים יבינו ויידעו ושתהיה להם גם מיומנות להתמודד עם ילדים ולהתווכח איתם, ולפעמים הויכוחים עם ילדים הם לגמרי לא פשוטים.

גליה שחם: בשנת התשס"ה מינינו את אחד המורים בכל בית-ספר על-יסודי לתפקיד נוסף של מוביל בית-ספרי בנושא המניעה.

גליה שחם: חשבנו שאם יהיה מישהו שזה יהיה תפקידו, העסק יעבוד יותר טוב, וזה באמת עובד יותר טוב, והייתה פעילות הרבה יותר חזקה.

גליה שחם: מי שרואה הרבה פעמים אפילו לפני ההורים הם המורים בבית-ספר.

גליה שחם: כלומר, למורים בבית-ספר יש תפקיד מאוד חשוב לאתר ולעשות את השיחה הראשונית.

גליה שחם: כאשר אני מדברת על מצבי לחץ, אני כבר מדברת על תלמידים שמשתמשים.

גליה שחם: בית הספר מכשיר זו השנה השנייה יועצים חינוכיים בתכנית אופ"י – אימון ופיתוח יכולות התמודדות.

גליה שחם: הכוונה היא לאתר תלמידים בבית-הספר שמשתמשים בסמים ולעבוד איתם בקבוצות קטנות בהנחיית היועץ החינוכי כדי לתפוס אותם בשלב הראשוני.

גליה שחם: הסיכוי להצלחה הוא הרבה יותר גדול כאשר עובדים עם הילדים בשלבים הראשונים.

גליה שחם: אנחנו יודעים שיש קבוצות בסיכון יותר גבוה; אנחנו עושים עבודה אדירה עם עולים חדשים.

גליה שחם: השנה צירפתי לצוות המדריכים שלי מדריכים שהם מומחים בעולים מחבר-העמים ועולים מאתיופיה, ואנחנו עושים עבודה ייחודית עם הקבוצות האלה.

גליה שחם: אנו גם עובדים אחרת עם החינוך המיוחד שגם תלמידיו נחשבים לאוכלוסיית סיכון; יש לי צוות מדריכים גדול מאוד למגזר הדרוזי ולמגזר הבדואי בנגב שבו יש בעיה מאוד קשה, והמדריכים עובדים צמוד לאוכלוסיות האלה.

גליה שחם: אחת הטענות שלנו היא שהכוח הוא כשהמסר של בית-ספר מאוד ברור.

גליה שחם: לא מספיק לעשות תכנית בכיתה, אלא בית-הספר כולו צריך להתגייס לזה וצריך לעשות פעולות יחד עם הרשות למלחמה בסמים ועם משרד הרווחה ויתר הגורמים הקהילתיים, והמסר "לא לסמים" צריך להיות ברור, במיוחד בבלבול שבתוכו אנחנו חיים.

גליה שחם: בעניין הזה השקענו בשנה שעברה וגם בשנה הזאת הרבה מאוד בהשתלמויות של מורים ובכנסים של הורים.

יאיר פרץ: מתי אתם נכנסים לתמונה כאשר אתם מאתרים תלמידים שמשתמשים?

יאיר פרץ: בבית-ספר שעדיין לא איתרתם בו תלמידים כאלה אתם לא פועלים בשום צורה?

גליה שחם: אני אדבר על זה.

גליה שחם: התקשרויות - הכוונה היא לחיזוק הקשר עם ההורים והמורים, שהם המבוגרים המשמעותיים של הילדים.

גליה שחם: לשאלתך, כמו ששמעת, אנחנו מתחילים בתכניות כבר בגן-הילדים.

גליה שחם: בשבוע שעבר הרציתי לפני 300 גננות בנתניה כי העיר נכנסת לתכנית.

גליה שחם: התכנית בגן-הילדים היא תכנית כישורי חיים.

גליה שחם: היא עוסקת בחומרים מועילים לגוף וחומרים מזיקים לגוף, השפעה של חברים, פנייה לעזרה.

גליה שחם: היא בנויה בהתאם לגיל, ואנחנו מתחילים בגיל הזה.

גליה שחם: ממשיכים בתוכנית בכיתות א'-ו'; בכיתות ה'-ו' אנו כבר מדברים בצורה ברורה יותר על עישון סיגריות ונרגילות ועל אלכוהול - דברים שהילדים כבר מכירים, לצערנו, בגילאים האלה.

גליה שחם: בסביבות גיל בת-מצווה ובר-מצווה כבר יש שימוש באלכוהול וכבר יש פינת נרגילות וכל מיני דברים שהם באופנה; בחטיבת הביניים אנו מתמקדים בסמים הלא-חוקיים, וכמובן בעישון ובאלכוהול, אבל בעיקר במריחואנה ובאקסטזי בתכנית שנקראת "למוח אין חלקי חילוף", שבה אנחנו מדברים על השפעת הסמים על המוח; בתיכון אנחנו עוסקים בתכנית "משמעות" על משמעות החיים, וגם על החוק בצבא בהכנה לצה"ל.

שמאי גולן: זו דוגמא מצוינת.

שמאי גולן: ברשות פותחה תוכנית שנעשית כפיילוט באשקלון, והיום הם מריצים אותה ב-300 גני-ילדים וממשיכים הלאה.

גליה שחם: בהרבה יותר.

איתן גורני: כשאתה אומר "פותחה ברשות", היא פותחה יחד עם משרד החינוך בצורה מלאה ויד ביד.

שמאי גולן: ברור.

אריה פרבר: במימון הרשות.

איתן גורני: המסר, שכולנו פה רוצים להעביר, הוא מסר של "יחד".

איתן גורני: שום דבר פה הוא לא רק אנחנו.

איתן גורני: אנחנו באמת עובדים נהדר ביחד, כולל עם משרד הבריאות.

גליה שחם: אצלנו התכנית למניעת שימוש באלכוהול, טבק וסמים היא תכנית חינוכית.

גליה שחם: היא פונה לכולם בהנחה שכולם בסיכון, וכולם חשופים.

גליה שחם: אבל בשנתיים האחרונות פיתחנו עם הרשות למלחמה בסמים תכנית התערבות בתוך בית-הספר.

גליה שחם: בדרך-כלל בית-הספר היה מאתר משתמשים, ואז מדווח למשטרה ומפנה לטיפול בחוץ.

גליה שחם: היום אנחנו מאתרים יחד עם ההורים תלמידים מעשנים וגם תלמידים ששותים אלכוהול, ומקימים קבוצה קטנה לעבודה על שינוי הרגלים עם היועצת מחוץ לשיעורים.

גליה שחם: הפעילות הזאת היא בהסכמת ההורים והתלמידים, ובדרך כלל, זה מלוּוה בעוד הרבה קשיים.

אראלה גולן: האם אתם מדווחים למשטרה?

אראלה גולן: האם זו חובה לדווח?

גליה שחם: כן.

גליה שחם: אנחנו חייבים לדווח למשטרה.

גליה שחם: אנחנו עובדים בשיתוף פעולה מלא גם עם המשטרה.

אראלה גולן: האם פותחים תיק באותו רגע?

גליה שחם: לא פותחים תיק באותו רגע, יש מה שנקרא א"ת.

גליה שחם: התלמיד והוריו חותמים על הסכמה לטיפול.

גליה שחם: אם הם חותמים על הסכמה כזאת, התלמיד צריך להיות בטיפול במשך חצי שנה וצריך לקבל את חוות דעת בית-הספר.

גליה שחם: במקרה כזה לא נפתח תיק, וזה אפילו בלי רישום.

איתן גורני: זה תיק מותלה.

יאיר פרץ: זה בצל החוק.

גליה שחם: זה נקרא "אי תביעת קטין".

איתן גורני: א"ת זה "אי-תביעה".

אראלה גולן: אם הוא חוזר אחרי חצי שנה?

גליה שחם: אז פותחים לו תיק.

אראלה גולן: וזה נכנס לצבא וכו'.

איתן גורני: לא תמיד נפתח גם בפעם השנייה.

דובר: זה בכל בתי-הספר?

גליה שחם: בכל בתי-הספר בארץ.

דובר: כולל לא-יהודים?

גליה שחם: ודאי.

גליה שחם: מערכת החינוך זה כולם, כולל לא-יהודים.

יאיר פרץ: גבירתי, תעברי קצת לנושא התקציב.

גליה שחם: אני מיד אתייחס.

גליה שחם: אני מאמינה שההתמודדות יכולה להיות רק כאשר יש שיתוף פעולה של כל הגורמים, כי הרבה פעמים אנחנו נעזרים ברווחה, בעובדי הנוער, וכמובן, במשטרה.

גליה שחם: חייב להיות שיתוף פעולה.

גליה שחם: יש קשר רציף ופתוח של מנהלי בתי-ספר עם המשטרה לגבי תלמידים שמשתמשים - -

אראלה גולן: גם קשר לגבי אלימות, דיווח על מעשי אלימות.

גליה שחם: נכון.

גליה שחם: אנחנו למדנו ששיתוף פעולה משפר מאוד את יכולתנו להתמודד עם כל הנושאים האלה.

גליה שחם: לגבי התקציב.

גליה שחם: אומנם התקציב שלנו מפוזר על כל מיני סעיפים, אבל עיקרו מושקע בהכשרות ובהשתלמויות גם לתלמידים וגם למורים, שצריכים לעבוד עם התלמידים.

גליה שחם: בשנה הקרובה נצטרך תגבור במימון קבוצות טיפול, כי השנה הן מופעלות במסגרת ההכשרה של האנשים.

גליה שחם: כחלק מההכשרה שעוברות היועצות הן צריכות להקים קבוצה בבית-הספר, והן מקבלות על זה הדרכה.

גליה שחם: בשנת התשנ"ז הקבוצות האלה כבר תצטרכנה לפעול לא כחלק מהכשרה, ולזה אצטרך מימון נפרד.

גליה שחם: בסיס התקציב הוא כ- 2.5 מיליון שקל, אבל התקציב גדל כדי לממן את המובילים הבית-ספריים בתקנה מיוחדת, וזה הוכפל כמעט פי ארבעה ועומד ב-2005 על כ-9 מיליון שקל.

גליה שחם: כלומר תוספת של כ- 7 מיליון שקל.

גליה שחם: בסוף השנה עשינו סקר של מנהלים ומב"סים לגבי הכנסת התפקיד החדש, והתוצאות היו יוצאות מן הכלל.

יאיר פרץ: במה באו התוצאות לביטוי?

גליה שחם: זה בא לידי ביטוי בהרבה יותר פעילויות ממושכות בבתי-הספר; עשו יותר כנסים ויותר השתלמויות בחדרי מורים.

גליה שחם: הם עשו את העבודה בצורה המצופה.

יאיר פרץ: אבל מהו מבחן התוצאה מבחינת המשתמש?

גליה שחם: את זה אנחנו נראה בסקר שיתפרסם ובסקר הבא.

גליה שחם: זה עדיין קצת מוקדם.

שמאי גולן: יש אור בקצה המנהרה, והשאלה היא האם זה לא הקטר.

יאיר פרץ: לא.

יאיר פרץ: אני רואה שהשקיעו פה השקעה גדולה לעומת- - -

גליה שחם: ההשקעה היא מאוד גדולה בַּשנתיים.

גליה שחם: והתוצאות- - -

יאיר פרץ: אם זה מניב תוצאות, זה טוב.

גליה שחם: בדרך כלל, התוצאות צריכות להיראות קצת הלאה.

גליה שחם: זה לא יכול להיות בשנה הראשונה או בשנה השניה.

גליה שחם: זה תמיד כך בחינוך.

איתן גורני: זה לוקח זמן.

יאיר פרץ: בכל זאת צריך לתת לנו אינדיקציה כלשהי לראות האם יש כיוון בכלל, האם יש ירידה במספר המשתמשים.

יאיר פרץ: אם כן, שווה להיאבק על תקציב נוסף ועל הגדלה.

גליה שחם: נכון.

איתן גורני: שוב, לא סנונית אחת ואפילו לא שתיים לא מבשרות את האביב.

איתן גורני: בשנים שהשקיעו בארצות-הברית הייתה ירידה איטית, ואחרי זה אמרו: "יש ירידה" ולא השקיעו, ואז התחילה עליה.

איתן גורני: זה לא עניין של "זבנג וגמרנו!".

איתן גורני: זה לא שהשנה- - -

יאיר פרץ: ודאי שלא, אבל צריכה להיות איזושהי מגמה.

איתן גורני: כל הדברים שגליה שחם ואחרים אמרו הם פרי השנה או השנתיים האחרונות, וצריך לתת להם את הזמן שלהם.

איתן גורני: לא ראיתי את כל הממצאים של הסקרים, איסוף הנתונים של הסקר שאנחנו מפרסמים עכשיו נגמר כבר בסוף השנה.

איתן גורני: הנתונים והעיבודים לוקחים המון זמן.

איתן גורני: לכן אנחנו יכולים לעשות זאת פעם בשלוש שנים.

גליה שחם: ממחקרים אחרים שנעשו, אנחנו רואים שיש עצירה, וגם זה מאוד משמעותי.

גליה שחם: כלומר, אין עליה, וזה נשמר פחות או יותר סביב 10%.

יאיר פרץ: האם אתם מבצעים את ההכשרות בעצמכם?

גליה שחם: כן.

יאיר פרץ: האם גם משרד הרווחה מבצע הכשרות?

דובר: ודאי.

יאיר פרץ: למה יש כפילות?

איריס מורדוקוביץ': זה לא אותו סקטור.

גליה שחם: אנחנו מכשירים עובדי הוראה, והם מכשירים עובדי טיפול.

גליה שחם: זה משהו אחר לגמרי.

איתן גורני: מערך ההכשרות נעשה יחד איתנו.

איתן גורני: בחלק מההכשרות משתתפים כולם, וחלק מההכשרות אנחנו מסבסדים במידה מסוימת.

איתן גורני: כלומר, ההכשרה שלהם מקובלת עלינו.

איתן גורני: מרכז ההכשרה עובד יחד עם כל האנשים.

איתן גורני: יש הכשרות משותפות, ויש הכשרות ייחודיות.

גליה שחם: אנחנו לא מכשירים אנשים לטיפול, אנחנו מכשירים מחנכים, מאתרים ויוצרים התערבות ראשונית.

גליה שחם: מה שהם עושים זו עבודה אחרת.

יאיר פרץ: אני מבין שהתקציב שלךְ עומד היום על 9 מיליוני שקלים.

יאיר פרץ: האם זה ריאלי?

אראלה גולן: בינתיים, היא 'מבסוטה'.

גליה שחם: אם לא יגעו בו, אני אסתדר איתו.

יאיר פרץ: מצוין.

יאיר פרץ: משרד הרווחה, בבקשה.

איריס מורדוקוביץ': אני איריס מורדוקוביץ', מנהלת השירות להתמכרויות במשרד הרווחה.

איריס מורדוקוביץ': אנחנו אחראים על סוגי ההתמכרויות השונים: על סמים, על אלכוהול ועל הימורים.

איריס מורדוקוביץ': התפקיד הראשון שהשירות עושה הוא ייזום והקמה של פרוייקטים לטיפול בנפגעי סמים; התפקיד השני הוא בניית מודלים טיפוליים; התפקיד השלישי הוא בניית מדיניות; התפקיד הרביעי הוא הכשרת עובדים שונים בתוך המערכת.

איריס מורדוקוביץ': אוכלוסיית היעד שהשירות נותן לה מענה היא מבוגרים ונוער.

איריס מורדוקוביץ': אנחנו עובדים היום באמצעות שירותים שניתנים ברשויות מקומיות או בעמותות ציבוריות.

איריס מורדוקוביץ': היום אנחנו יושבים ב- 85 רשויות מקומיות לטיפול במבוגרים - כשליש מהרשויות המקומיות הקיימות.

איריס מורדוקוביץ': יש לנו 113 תקנים צבועים לנושא סמים ומבוגרים ברשויות המקומיות.

איריס מורדוקוביץ': ב-44 יישובים ברשויות המקומיות אנחנו עובדים בנושא נוער ובטיפול בנפגעי סמים.

איריס מורדוקוביץ': ברשויות המקומיות העבודה יותר מגוונת: בתוך תוכנית טיפול יש עובד סוציאלי, מדריך, ויש פעולות שנעשות לשיקום המתמכר בתוך המשפחה: שיקום, חזרה, עבודה, קבוצות ילדים, קבוצות נשים.

איריס מורדוקוביץ': יש מרחב עבודה גדול מאוד בתוך הרשויות המקומיות.

איריס מורדוקוביץ': צורת העבודה היא עמותות ציבוריות.

איריס מורדוקוביץ': יש שני סוגים של עמותות ציבוריות בנושא הסמים: עמותות ציבוריות שהן קהילות טיפוליות, ועמותות שמפעילות קהילות טיפוליות שבהן הטיפול הוא טיפול פנימייתי.

איריס מורדוקוביץ': הטיפול בפנימייה אורך שנה וחצי, ויש 462 מכסות טיפול שמתחלקות בין מכסות טיפול לבין הוסטל בעשר קהילות טיפוליות ברחבי הארץ.

איריס מורדוקוביץ': עמותה נוספת שאנחנו עובדים איתה בתחום האלכוהול היא עמותת אפש"ר – 19 מרכזי אלכוהול שמטפלים בכל האלכוהול בארץ.

איריס מורדוקוביץ': יש קצת טיפול באלכוהול גם ברשויות המקומיות, אבל זה פירוט יתר שכרגע לא אכנס אליו.

איריס מורדוקוביץ': התפיסה הבסיסית היא שבעתיד אנחנו צריכים לראות ברשויות המקומיות יחידות שמטפלות במגוון ההתמכרויות ואחראיות על כל התחום בתוך הרשות המקומית או בתוך העמותה.

איריס מורדוקוביץ': בסיוע רב מאוד של הרשות למלחמה בסמים אחד התפקידים העיקריים שלנו בהקמת מערך גדול כזה שייתן מענה למטופלים ויתאים את עצמו לצרכים המשתנים שיש בהתמכרויות - סוגי הסמים, האוכלוסיות שצריכות מענה, האנשים שמוכנים להגיע לטיפול – הוא הכשרת מערך גדול של עובדים סוציאליים בעיקר וכן של מדריכים כדי ללמד אותם להיכנס לתחום.

איריס מורדוקוביץ': אנחנו לוקחים עובד סוציאלי שסיים את התואר הראשון שלו, ונותנים לו קורס של 300 שעות כדי שהוא יוכל להיות מומחה בתחום ההתמכרויות.

איריס מורדוקוביץ': יש חוק שמחייב את ההכשרה הזאת.

איריס מורדוקוביץ': ברצוני להתייחס עכשיו לסעיפי התקציב, ואני רוצה לפתוח במאמר מוסגר.

איריס מורדוקוביץ': חבל שלא הראיתם לי את זה כי הנתונים כאן לא נכונים.

איריס מורדוקוביץ': הדבר היחיד הנכון כאן הוא שהתקציב ב-2004 היה 44 מיליון שקל.

איריס מורדוקוביץ': אני אשמח על מה שכתוב כאן לגבי 2006, אבל זה פשוט לא נכון.

יאיר פרץ: כמה היה?

איריס מורדוקוביץ': ב-2004 התקציב באמת היה 44 מיליון שקל, ורוב הפעולות שמפורטות פה הן באמת הפעולות שהמשרד עושה.

איריס מורדוקוביץ': ברצוני להתייחס ל-2006.

איריס מורדוקוביץ': אני חושבת שנעשתה טעות בקריאת הסעיפים בין המותנה בהכנסה ולא מותנה.

איריס מורדוקוביץ': אני לא אכנס לזה, אבל אין כאן הכל.

איריס מורדוקוביץ': מבחינתי פערים קריטיים זה מה שחסר כדי להמשיך את הפעילות.

איריס מורדוקוביץ': טיפול בנפגעי סמים בקהילה זה סעיף שמדבר בעיקרו על מרכזי יום; אלה 16 מרכזי יום שנמצאים ברשויות המקומיות, ותפקידם הוא טיפול אמבולטורי.

איריס מורדוקוביץ': בסעיף הזה יש לי שליש, כדאי לדעת זאת.

איריס מורדוקוביץ': תכניות לנוער בסיכון בקהילה - - -

יאיר פרץ: נציג האוצר, האם אתה מקשיב לסעיפים?

מאיר בינג: אני מקשיב.

איריס מורדוקוביץ': אני יכולה להבין איך טעו פה בפירוט.

איריס מורדוקוביץ': הם פשוט- - -

מאיר בינג: אינני רפרנט של משרד הרווחה, אז אינני מכיר.

מאיר בינג: אבל, אם- - -

איריס מורדוקוביץ': אני מתמצאת טוב.

איריס מורדוקוביץ': תאמין לי.

איריס מורדוקוביץ': מה שרשום לי בסעיף טיפול בנפגעי סמים בקהילה הוא בדיוק שליש.

איריס מורדוקוביץ': יש כאן כנראה טעות ב"מותנה הכנסה".

איריס מורדוקוביץ': גם סעיף התוכניות לנוער בסיכון בקהילה לא נכון פה.

איריס מורדוקוביץ': זהו סעיף שאני מוציאה ממנו תקנים לנוער וקבוצות ילדים, והוא עומד על כ- 2.9 מיליון שקל.

איריס מורדוקוביץ': טיפול באלכוהוליסטים - בגדול, סעיף זה נכון.

איריס מורדוקוביץ': חסר פה סעיף גדול של שיא כוח אדם כדי להבין את הסעיף התקציבי, שיש בו כ- 10 מיליון שקל לתקנים של מבוגרים.

איריס מורדוקוביץ': זה לא מצוין פה, וזה המון כסף.

איריס מורדוקוביץ': גם סעיף בדיקות שתן חסר פה.

איריס מורדוקוביץ': אצלי הוא 600 אלף שקל.

איריס מורדוקוביץ': בגדול התקציב הוא באמת 44 מיליון שקל, אבל הוא לא מפורט כאן.

איריס מורדוקוביץ': ניתוח הסעיפים ההמשכיים של "מותנה בהכנסה מהרשות" לא נכון.

איריס מורדוקוביץ': יש לי כרגע 1.4 מיליון שקל.

איריס מורדוקוביץ': כדי להפעיל את מרכזי היום בתפוסה מלאה אני צריכה 3.2 מיליוני שקלים.

איריס מורדוקוביץ': האוצר העביר, באמצעות הרשות למלחמה בסמים עוד מיליון שקל ל-2006, וחסרים לי 800 אלף שקל כדי שהמרכזים ימשיכו לעבוד.

איריס מורדוקוביץ': 800 אלף שקל זה פער קריטי.

יאיר פרץ: גבירתי, אינני רוצה להיכנס לסעיפים.

יאיר פרץ: סעיפים תמיד ניתן לסדר.

יאיר פרץ: התקציב הוא 44 מיליון שקל.

יאיר פרץ: תגידי לי כמה חסר להמשך הפעילות.

איריס מורדוקוביץ': כדי להמשיך את הפעילות ב-2006, חסר 4.6 מיליון שקלים.

יאיר פרץ: האם זו תוספת?

איריס מורדוקוביץ': לא תוספת, זה כדי להמשיך את הקיים.

מאיר בינג: לפי מה שאני מבין התקציב לא קטן.

מאיר בינג: גב' מורדוקוביץ' מתכוונת לתוספת.

איריס מורדוקוביץ': נכון, הוא לא קטן.

מאיר בינג: אם כך, איך זה שחסר?

מאיר בינג: זה להגדיל את הפעילות ולא לשמור על הקיים.

איריס מורדוקוביץ': זה לא להגדיל.

איריס מורדוקוביץ': התקציב למרכזי היום לא הגיע אליי באופן מוחלט; התקציב למרכזי היום לנוער עדיין לא הועבר אליי.

איריס מורדוקוביץ': חסר לי תקציב להפעלת בדיקות שתן, וחסר לי תקציב לקהילות טיפוליות.

אראלה גולן: הנחתי הצעת חוק תקציבית שעברה לצערי, רק קריאה טרומית, על תמיכה נפשית למפוני גוש קטיף.

אראלה גולן: האם משהו נעשה עם זה?

אראלה גולן: פנו אלי עובדי רווחה.

אראלה גולן: האם זה מחושב?

איריס מורדוקוביץ': כשכל התהליך התחיל אמרתי שב'נגלה' הראשונה אולי לא נרגיש את זה, אבל יהיה נכון שנתקצב את זה כי עוד מעט הפניות יתחילו להגיע.

אראלה גולן: אני יודעת מהשטח.

איריס מורדוקוביץ': אני לא יודעת על כסף שהגיע.

איריס מורדוקוביץ': בשבוע הבא תהיה לי פגישה עם נציגי המטפלים בגוש קטיף שאומרים לי שהסמים התחילו להגיע.

אראלה גולן: אני יודעת שהתחילו להגיע סמים.

איתן גורני: יש בעיה קשה מאוד עם אנשים שעזבו את המקומות, ולכן הם כבר לא קשורים למקומות קבועים.

איתן גורני: בעיה קשה מאוד עומדת לפתחנו גם בנושא הטיפול; יש נערים ונערות שמידרדרים.

איתן גורני: זו בעיה שמשותפת לכולנו.

איתן גורני: חשבו על דיור חלופי וחשבו על הכל, וזה נכון לכולנו.

שמאי גולן: זה שווה דיון נפרד בוועדה.

איתן גורני: זה שייך למשרד החינוך, זה למשרד הרווחה, וזה שייך לבריאות.

אראלה גולן: הם פנו אלי לאן להעביר את הכסף.

איריס מורדוקוביץ': אני רוצה להבדיל בין שני הדברים, כי איתן גורני צודק מאוד .

איריס מורדוקוביץ': כאשר התייחסתי לפערים קריטיים התייחסתי לסעיפים תקציביים: או שהכסף עדיין לא נכנס לבסיס או שהם קוצצו בעבר ואין מספיק כסף לגמור את השנה.

איריס מורדוקוביץ': מבחינתי, אלה פערים קריטיים.

איריס מורדוקוביץ': מה שאיתן גורני אומר נכון מאוד .

איריס מורדוקוביץ': חסר שיקום וזו שערורייה, חסרה פעילות לנשים, אין מספיק פעילות לנוער, וחסרה פעילות ייחודית למטופלים בקצה הרצף, שהם דרי רחוב שאין לנו טיפול לגביהם.

יאיר פרץ: אני רוצה להבין שוב.

יאיר פרץ: התקציב לשנת 2005 הוא 44 מיליון שקל.

יאיר פרץ: לשנת 2006--

איריס מורדוקוביץ': זה אותו הדבר.

יאיר פרץ: האם זה יספק?

איריס מורדוקוביץ': לא.

איריס מורדוקוביץ': חסרים לי 800 אלף שקל למרכזי היום.

דובר: 4.6 מיליון שקל.

איריס מורדוקוביץ': חסר לי 4.6 מיליון שקל.

איתן גורני: חסר 4.6 מיליון שקל שזה המינימום של המינימום של המינימום, ובזה היא עדיין לא דיברה על התנתקות ועל הצורך בהגדלת מערך השיקום ועל דרי רחוב.

איתן גורני: אנחנו מתחילים פרויקט בלוינסקי.

איתן גורני: יש לנו הכסף כדי להתחיל, ודווקא לא ממקורות ממשלתיים.

איתן גורני: אבל אין לכל הגופים כסף להוציא ולהמשיך.

איתן גורני: אלה לא סכומים דרמטיים.

יאיר פרץ: זה ברור.

יאיר פרץ: בשקפים של הרשות למלחמה בסמים ראינו שכל הטיפול באלכוהוליסטים עומד לעבור אליכם; איך זה בא לביטוי אצלךְ?

איריס מורדוקוביץ': הם אצלי בטיפול.

איתן גורני: האחריות הכוללת היא על הרשות.

איתן גורני: זה לא אומר שאנחנו נטפל בכל אלכוהוליסט, וגם התקציבים שהצענו- -

יאיר פרץ: אלא מה?

יאיר פרץ: מהו החלק היחסי בתקציב שעובר?

איתן גורני: - -לא כל הסכומים – כמו 7.5 מיליון או סכומים אחרים – מיועדים לרשות, כי כאן מדובר על תוספת מיטות למשרד הבריאות, תוספת מיטות למשרד הרווחה.

איתן גורני: כי המצב של אלכוהול - דומה מאוד למצב - - -

יאיר פרץ: אתה רוצה לומר שהתוספת היא לא במכלול של הטיפול שלה.

שמאי גולן: חלק.

דוברת: חלק כן.

איתן גורני: חלק מהתוספת היא תוספת שתוקצה למשרדים האחרים.

איתן גורני: אבל המצב של האלכוהול היום דומה למצב של הסמים ב-1988 לפני הקמת הרשות.

איתן גורני: כל גוף עושה כמיטב יכולתו וממיטב תקציבו, ואין גוף מתאם.

איתן גורני: אנחנו נהיה הגוף המתאם.

איתן גורני: את הגמילה מאלכוהול יעשו עדיין דרך משרד הבריאות, ואת הטיפול והשיקום יעשו דרך הרווחה.

איתן גורני: יתרונה של הרשות הוא שהיא המטריה והמתאם בנושא המקצועי וגם מסייעת כספית במידה מסוימת.

יאיר פרץ: הבנתי.

יאיר פרץ: עתה, נשמע את המשטרה.

אורית היימן: אני אורית היימן, ראש מדור מחקר באגף החקירות והמודיעין.

אורית היימן: לכל המשרדים והמשטרה יש שיתוף פעולה מצוין, אבל כולם מנהלים פה קרב מאסף.

אורית היימן: בטבלה רואים שהמשטרה משקיעה הרבה מאוד כסף בנושא הסמים לאורך שנים, כי המשטרה רואה בסמים תחום פשיעה מרכזי.

אורית היימן: אפשר לראות בתקשורת בזמן האחרון שבנושא האלימות כרכנו את הסמים ואת האלכוהול כחלק מהמאיצים לתופעת האלימות.

אורית היימן: אנחנו חייבים לייחד לזה טיפול מיוחד.

אורית היימן: גם אם יפחיתו למשטרה מתקציבה, היא תמשיך לטפל בנושא.

אורית היימן: השאלה היא איך היא תוכל לטפל והאם זה יהיה הטיפול הנכון.

אורית היימן: לעומת משרדים אחרים אנחנו מטפלים גם ברמה של ההיצע וגם ברמה של הביקוש.

אורית היימן: אלה שתי רמות שונות לחלוטין שמחייבות טיפול שונה לחלוטין.

אורית היימן: ברמת ההיצע אנחנו מדברים על הסוחרים ועל היבואנים; אנחנו עובדים מול משטרות זרות בחו"ל, ומשתפים פעולה עם סוכנויות אכיפה, עם המכס וכולי.

אורית היימן: ברמת הביקוש אנחנו עובדים החל מרמת המשתמש הפשוט, עבור לסוחר ברמת line ועד למרכז ההפצה בלוד והכספומטים.

אורית היימן: בשנה האחרונה הייתה פעילות מאוד גדולה בתחום הכספומטים, הצליחו לסגור את המתחם, והוא עדיין סגור.

אריה זדה: לאן הם עברו?

דוברת: לאזורים סמוכים.

יצחק שגב: לשיטות אחרות.

אורית היימן: אכן, פתחתי ואמרתי שאנו מנהלים קרב מאסף.

אורית היימן: כי גם השקענו הרבה מאוד עבודה כדי לסגור את המתחם הזה.

אורית היימן: מכיוון שהביקוש לסמים נשאר עדיין ברמה גבוהה, לעולם לא נוכל לחסל את ההיצע, נוכל אולי רק קצת להוריד ממנו.

אורית היימן: מדינת ישראל שומרת על ביטחונה, ולמרות זאת גבולותיה פרוצים בכל מה שקשור לסמים ולדברים אחרים.

אורית היימן: היום אנחנו מתמודדים עם סמים מגבול ירדן, מלבנון וממצרים, ואנחנו מתמודדים עם המעגל הרחב יותר.

אורית היימן: יש פתרונות, ונעשתה עכשיו עבודה גדולה מאוד עם צה"ל שהרשות הייתה שותפה לה לגבי אטימת הגבולות טוב יותר.

אורית היימן: אבל הכל עניין של משאבים.

איתן גורני: יש תוכנית רב-שנתית של 4.5 מיליארד שקלים שצה"ל מוביל בהשתתפות המשטרה, כמובן, הרשות למלחמה בסמים, המכס וכל הגופים.

איתן גורני: ההכרה שצה"ל הכיר היום היא שאי-אפשר להפריד בין החדרת אמל"ח, מחבלים, פועלים זרים, זונות- -

יצחק שגב: כולל רג'ר?

סנ"צ אורית היימן: נכון, זה כולל רג'ר.

איתן גורני: - -וסמים.

איתן גורני: אלה הפלטפורמות שמכניסות לארץ דברים בצורה בלתי חוקית.

איתן גורני: לכן יש עבודת מטה רצינית מאוד בכסף כמובן.

איתן גורני: אבל כשמערכת הביטחון דוחפת את זה, ולא גופים כמונו, אז אולי יש סיכוי יותר גדול, וחלק גדול מזה ייכנס לתקציב צה"ל, כי חייבים לסגור את גבולות הדרום.

איתן גורני: אם לא יסגרו את גבולות הדרום, זה ייגמר בפעולות חבלה רציניות בארץ.

איתן גורני: זה לא רק סמים.

אורית היימן: כן, אבל ראינו תמיד את גבול לבנון: הסמים תמיד מקדימים את האמל"ח.

איתן גורני: נכון.

סנ"צ אורית היימן: אנחנו רואים את הרוטינה הזאת חוזרת גם בגבול מצרים.

אראלה גולן: גם ירדן.

איתן גורני: אבל פעם צה"ל אמר שסמים לא מעניינים אותו, כל זמן שזה לא טרור.

איתן גורני: בשנים האחרונות צה"ל מבין שהפלטפורמה של הסמים הפכה להיות פלטפורמה של טרור וחבלה, של עובדים זרים ושל סחר בבני-אדם.

איתן גורני: לכן אני מוכרח לשבח מאוד את העבודה שנעשית היום במטרה לפעול לסגור טוב יותר את גבולות הדרום.

שמאי גולן: אבל זה לא יהיה שינוי בטווח הקצר.

יאיר פרץ: זה לטווח ארוך.

איתן גורני: אבל עובדים על זה.

יצחק שגב: אם תדבר על זה היום ותתקצב את זה היום כדי שזה יקבל- - -

איתן גורני: לא מדברים על זה, עובדים על זה.

אורית היימן: חשוב לי לציין שהפעילות של משטרת ישראל מתבצעת בשני מישורים: ראשית, בהיבט המבצעי שהתוצאה שלו היא פתיחת תיקים פליליים ותפיסת סמים; ושנית - בהיבט הכלכלי שהתוצאה שלו הוא פגיעה ברכוש ובהון של אותם סוחרי סמים.

אורית היימן: דרך שני המישורים האלה אמורה להיות אכיפה יותר אפקטיבית של כל נושא הסמים.

אורית היימן: גם אם אנחנו מקדישים 10% מהתקציב לסמים, התפוקה לא תחסל את שוק הסמים.

אורית היימן: אנחנו פותחים 25 אלף תיקים בשנה ותופסים טונות של סמים, אבל עדיין- - -

יאיר פרץ: התקציב הוא במכלול תקציב המשטרה או שיש- - -?

סנ"צ אורית היימן: התקציב הוא מה שמשטרת ישראל מחליטה להקדיש מתוך תקציבה.

יאיר פרץ: מהו?

סנ"צ אורית היימן: לפי הטבלה, זה 584 מיליון שקל.

שמאי גולן: גם אם תכפיל את התקציב הזה, זה עדיין לא עומד- - -

יאיר פרץ: זה לא עומד בפרופורציה לעומת- - -

סנ"צ אורית היימן: אבל יחסית למשרדים אחרים זו עדיין השקעה גדולה מאוד של המשטרה.

סנ"צ אורית היימן: נדרשים פרוייקטים נוספים כמו נושא סגירת הגבולות שהוא נושא קריטי מאוד למדינת ישראל ובמיוחד לסמים; נדרשת עבודה בנושא הסמים והאלכוהול ביחס לאלימות; וחייבים לעבוד גם ברמת הביקוש וגם ברמת ההיצע.

יאיר פרץ: אני מבין שחלק גדול מהבעיות יכול לבוא לביטוי ולפתרון במשרד הביטחון.

איתן גורני: גבול הדרום - כן.

דובר: חבל שאין מישהו ממשרד הביטחון, כי הם חלק מהעניין.

איתן גורני: בגבולות הדרום יש פעילות של צה"ל, ובמסגרת פעילות צה"ל יש פעילות משטרתית- - - אורית היימן, במסגרת הפעילות של צה"ל כוחות של משמר הגבול תופסים יותר מקום וחוזרים לתפקיד הקלאסי.

איתן גורני: התכנית שמדברת על סגירה זה הקמת יחידות נוספות של משמר הגבול- -

שמאי גולן: רק ביום רביעי בלילה הם תפסו בדרום 1.6 טון מריחואנה.

איתן גורני: זה שילוב נהדר גם של שוטרים וגם של חיילים, ואז יש תוכנית.

שמאי גולן: הרמטכ"ל וסגנו עוסקים אישית בפרויקט סגירת הגבול.

איתן גורני: זה פיקוד דרום- -

שמאי גולן: האם זה אומר שאין 4.5 מיליארד?

יאיר פרץ: כדאי לתכנן ישיבה של הוועדה עם הרמטכ"ל ועם שר הביטחון.

אראלה גולן: המשרד לביטחון פנים גם יכול להיות מעורב.

דובר: הוא מעורב.

שמאי גולן: אני מציע לך לקיים ישיבה נפרדת רק עם צה"ל, כי אז תוכל להתמקד בישיבה במיוחד בצה"ל.

יצחק שגב: לא.

יצחק שגב: זה צה"ל והמשרד לביטחון פנים כמקשה אחת.

שמאי גולן: אני רק ממליץ את ההמלצה שלי.

שמאי גולן: אתה תחליט מה שאתה רוצה.

יאיר פרץ: אני חושב שזה שיתוף פעולה של פנים וביטחון.

יאיר פרץ: זה סגירת הגבולות, וזה תקציב המשטרה אם היא משתמשת בו.

יאיר פרץ: עתה נשמע את השב"ס.

ענת כרמי: אני ענת כרמי, רכזת התמכרויות בשירות בתי-הסוהר.

ענת כרמי: בסוף סקירתי אחלק חוברת שמציגה את כל התחום, ותהיה לכם אפשרות לעיין בזה.

ענת כרמי: נושא הגמילה בשירות בתי-הסוהר בנוי לפי גושים שמפוזרים בכל הארץ, בדומה למפקדות שיש בצבא.

ענת כרמי: סביב כל גוש יש ריכוז של כ-6-7 בתי-סוהר; גוש אחד נמצא בצפון סמוך לצומת גולני; גוש אחד נמצא בדרום ליד באר-שבע; יש גוש מרכז וגוש שרון.

ענת כרמי: בהתאם לגושים האלה, יש חלוקה של מסגרות גמילה ופעולות גמילה.

ענת כרמי: בית-הסוהר הטיפולי למכורים לסמים הגדול ביותר בארץ הוא בית-הסוהר "חרמון" שנמצא בצפון.

ענת כרמי: במתכונת מלאה יש בו 320 אסירים.

ענת כרמי: נוסף לכך יש מספר מג"שים- מרכזי גמילה ארציים; אחד מהם ממוקם בכלא "צלמון" הסמוך לבית-סוהר "החרמון"; אחד בדרום- - -

אראלה גולן: למה צריכים את זה בנפרד?

אראלה גולן: למה לא כולם במקום אחד?

ענת כרמי: שירות בתי-הסוהר בנוי כך שלכל בית-סוהר יש רמת ביטחון אחרת.

ענת כרמי: כלומר, יש אסירים שיכולים להגיע לבית-סוהר "חרמון" שמוגדר לביטחון מזערי, ולעומת זאת בית-הסוהר "דקל" בדרום הוא לביטחון מרבי, כלומר יש בו אסירים שנידונו למאסרים ארוכים מאוד, והם יוכלו להיכנס רק לשם ולא לבית-סוהר "חרמון" למשל.

ענת כרמי: בית-סוהר "חרמון" נבנה מראש עם ביטחון מזערי, ורק לקראת סוף המאסר אסירים יכולים להגיע לשם.

ענת כרמי: לכן מרכזי הגמילה הארציים האחרים נותנים מענה לאותם אסירים שלא יכולים להיכנס למרכז הגמילה הארצי ב"חרמון".

אראלה גולן: כן, אבל אז יש במקום מרכז אחד ומשקיעים את הכסף במקום אחד.

אראלה גולן: יש ארבעה מרכזים- - -

איתן גורני: יש מרכז אחד גדול, ובכל בית-סוהר יש פעילות משלו.

ענת כרמי: נותן מענה לכולם.

ענת כרמי: זה לא אחד על חשבון השני.

דובר: בוא ונגיד: אם זה לא אידיאלי, אז זה אופטימלי.

יצחק שגב: סיווג בתי-הסוהר הוא כזה שאינך יכול לשים את כולם במקום אחד.

יצחק שגב: נכון שמבחינת התפיסה הארגונית אם זה היה במקום אחד הוא היה חוסך משאבים, אבל זה לא ניתן.

איתן גורני: יש המון שיקולים בחלוקת המשאבים.

ענת כרמי: אינני בטוחה שזה היה חוסך משאבים, כי מבחינתנו המשאב הוא פר-אסיר.

ענת כרמי: כך שזה ממש לא משנה אם כולם מאוחדים.

ענת כרמי: מבחינת התפיסה הטיפולית, יכול מאוד להיות שהיה קל יותר מבחינתנו לנהל את העניין אם הכל היה מרוכז במקום אחד.

ענת כרמי: בית-הסוהר "חרמון" מונה 320 אסירים, והוא כולו בית-סוהר לגמילה; במג"שים יש 40 אסירים.

ענת כרמי: מג"ש אחד נמצא בבית-הסוהר "צלמון" בצפון; בדרום יש מג"ש בבית-הסוהר "דקל"; ויש אחד ב"אשמורת" שהוא בית-סוהר לטעוני הגנה בלבד.

ענת כרמי: יש מרכז גמילה קטן יותר בבית-הסוהר "נוה-תרצה" לנשים מכורות, ומרכז גמילה קטן יותר גם בבית-הסוהר "אופק" שמיועד לנוער.

ענת כרמי: בבית-סוהר "חרמון" יש כמה מחלקות: מחלקות טיפוליות רגילות שגם בכל אחת מהן יש 40 אסירים; מחלקת אלכוהול; ומחלקה חדשה שהיא מחלקת תעסוקה.

ענת כרמי: מחלקת התעסוקה נבנתה כדי להכניס לאותם אסירים שמטופלים ב"חרמון" אופי בתחום התעסוקה עם ראייה עתידית כשייצאו אחר כך לקהילה.

ענת כרמי: חשוב להגיד שהמנדט שלנו לטפל באסירים הוא כל עוד הם נמצאים ברשותנו.

ענת כרמי: זה אומר מרגע מתן גזר-הדין, ועד שהם יוצאים החוצה לקהילה.

ענת כרמי: אסיר חדש שנכנס לבית-המעצר עובר קודם כל תהליך אבחון ומיון.

ענת כרמי: אם מוצאים שהוא מכור לסמים, ויש לו מוטיבציה להתחיל גמילה, אנחנו מנתבים אותו לאחת המסגרות: או לבית-הסוהר "חרמון" או לאחד המג"שים.

ענת כרמי: אם הוא לא יכול להשתלב באחת המסגרות האלה, שכן אלה מסגרות מאוד אינטנסיביות ברמת הטיפול שלהן, חלק מהאסירים נכנסים למסגרות קטנות יותר.

ענת כרמי: יש מסגרות ל"ב – להיגמל במאסר – שנמצאות בכל שירות בתי-הסוהר.

ענת כרמי: זאת מסגרת אינטימית יותר, והטיפול שם פחות אינטנסיבי ומתאים לסוג אחר של אסירים שלא מתאימים למחלקות הטיפוליות.

ענת כרמי: אסירים שלא מתאימים למחלקות הטיפוליות הארציות ולא למסגרות ל"ב – ויש כאלה לא מעט – מקבלים טיפול משלים נרקולוגי של פסיכיאטר, טיפול במתדון או בסובטקס שהם תחליפים לסם.

יאיר פרץ: מה הם נתוני ההצלחה בטיפול הגמילה שנעשה בשב"ס?

ענת כרמי: נתוני ההצלחה דומים לנתוני ההצלחה בעולם, ואפילו קצת יותר טובים.

ענת כרמי: אנחנו מודדים את נתוני ההצלחה לפי האסירים שלא חוזרים אלינו לשירות בתי-הסוהר.

אראלה גולן: האם יש איזה שהוא מעקב אחרי אסיר משתחרר, כדי לדעת?

יאיר פרץ: או העברה לרשות מטפלת?

ענת כרמי: אנו בודקים את האסירים שמסיימים טיפול.

ענת כרמי: אסירים שנמצאים במחלקות - משך הטיפול בהם הוא שנה.

ענת כרמי: אסירים שמסיימים טיפול - אנו בודקים בטווח של ארבע שנים אם הם חוזרים למאסר.

ענת כרמי: לפי זה, אנחנו בודקים את מידת הצלחת הטיפול.

אראלה גולן: אבל בודקים רק חזרה למאסר או שיש איזה שהוא קשר?

ענת כרמי: בשלב הזה רק חזרה למאסר - -

אראלה גולן: אין בכלל קשר עם הרשויות המקומיות אולי?

דובר: יש בהחלט קשר בין השב"ס לבין המחלקות השונות בדיווח.

ענת כרמי: דיווח וקשרים יש כל הזמן.

ענת כרמי: מעקב – זה כבר משהו אחר.

איתן גורני: הרשות לשיקום האסיר יכולים לתת תשובה טובה יותר.

איתן גורני: כאשר האסיר יוצא מבית-הסוהר הוא עובר לטיפול הרשות לשיקום האסיר.

דובר: צריך שנשמע את האוצר.

דובר: זה הכי חשוב.

ענת כרמי: הטיפול שניתן לאסיר בתוך המסגרות האלו הוא טיפול מקצועי; בכל יחידה כזו עובדים קצין חינוך, עובד סוציאלי, נרקולוג, סמל האגף וגם מדריך נגמלים.

ענת כרמי: מפאת קוצר הזמן לא אציג את הפרוייקטים הייחודיים הרבים.

ענת כרמי: זה נמצא בחוברת, ואפשר לעיין ולשאול אחר-כך.

יאיר פרץ: מה לגבי התקציב?

ענת כרמי: בכלל, לידיעה, מסך-כל 10,000 האסירים הפליליים בארץ האסירים שמשתמשים בסמים הם 69%.

ענת כרמי: סך-כל המכורים הם 58% מתוך 10,000 האסירים הפליליים שמגיעים אלינו.

אראלה גולן: זה המון.

ענת כרמי: מדובר באוכלוסיה גדולה מאוד, ומאוד קשה ובעייתית.

שמאי גולן: תחשבו על תנועת הסמים בתוך בתי-הסוהר.

ענת כרמי: בהחלט.

ענת כרמי: זו גם אוכלוסייה מאוד קשה.

אריה פרבר: האם האסירים הביטחוניים לא כלולים כאן?

ענת כרמי: לא מניתי את הפרוייקטים הייחודיים, אבל חלה עליה מאוד גדולה בכל הפרוייקטים הייחודיים שאני לא מספיקה כרגע למנות אותם ואשאיר זאת בצד.

ענת כרמי: הנתונים הכספיים שכתובים כאן מתייחסים רק ליחידת "דרור" שמתעסקת בעיקר בתחום המבצעי והביטחוני, ואינם קשורים לתחום הטיפול והחינוך בשירות בתי-הסוהר.

ענת כרמי: לתחום מדריכי נגמלים שירות בתי-הסוהר מתקצב 840 אלף שקל בשנה.

ענת כרמי: מן הסכום הזה 565 אלף שקל ממומנים בידי שירות בתי-הסוהר, 225 אלף שקל מגיעים מקרן סקט"א רש"י, ו-50 אלף שקל מממנת הרשות למלחמה בסמים; תחום מתדון ותחליפי סם - 80 אלף שקל; מימון של פעילות וכנסים - - 90 אלף שקל; תכניות "12 הצעדים" - 77 אלף שקל.

ענת כרמי: הכול במימון של השב"ס בלבד.

ענת כרמי: בסך-הכל כמיליון שקל, וזה תקציב של שירות בתי-הסוהר.

ענת כרמי: כמובן שכל הנתונים האלה לא כוללים מימון הכשרות של כוח-אדם ובניית מתקנים.

יאיר פרץ: אם היו מכפילים את התקציב, האם זה היה מסייע?

איתן גורני: אין ספק.

איתן גורני: זה לא כל התקציב.

איתן גורני: צריך להכניס לתקציב את עלות כוח-האדם למשל.

ענת כרמי: זה כולל רק את תחום התפעול והשיקום.

אריה פרבר: הרשות נותנת גם ¾ עובד לנושא הזה.

איתן גורני: יותר.

איתן גורני: ¾ עובד היא נותנת, אבל יש לנו גם- - -

ענת כרמי: היא נותנת יועץ.

איתן גורני: בכל הפעילויות האלה אנחנו שותפים – בכסף, בעצה וכו'.

ענת כרמי: לצורך מימוש כל התכניות והמשך הפעלתן בשנת 2006, שירות בתי-הסוהר הגיש בקשה לסיוע תקציבי מהרשות למלחמה בסמים בראייה רב-שנתית.

ענת כרמי: אנחנו מאוד מקווים לקבל את הסיוע המיוחל.

ענת כרמי: מדובר על תוספת תקציב של 4 מיליון שקלים שכולל בתוכו הפעלת מדריכי נגמלים והקמת מסגרת תומכת למטופלי מתדון שלא קיימת בכלל בתחום ההכשרות ובתחום "12 הצעדים".

ענת כרמי: מתוך 10,000 האסירים הפליליים 56% הם מכורים, ויש לנו מקומות כליאה לכ-800 אסירים בלבד.

ענת כרמי: זה מספר קטן מאוד לעומת מספר המכורים שנמצאים בשירות בתי-הסוהר.

ענת כרמי: אנחנו מדברים על תוספת של סיוע תקציבי של 4 מיליון שקלים.

ענת כרמי: תודה.

יצחק שגב: אני יצחק שגב, מבקר המשרד לביטחון פנים.

יצחק שגב: לפני שהגעתי לתפקיד הזה, הייתי סגן ראש מועצת זכרון-יעקב, ובתפקידי הייתי גם יושב-ראש בוועדה דומה.

יצחק שגב: שם הכרתי את החינוך, את הרווחה ואת המשטרה.

יצחק שגב: במשך חצי השנה שאני בתפקיד בחנתי ולמדתי את מה שקורה בשב"ס.

יצחק שגב: אני ממליץ לבקר בבתי הסוהר "חרמון ואחרים, ולדבר עם אנשים- -

ענת כרמי: אשמח לערוך לוועדה לביקור.

יצחק שגב: --ולראות עד כמה הדבר הזה קורם עור וגידים כל יום מחדש, ועם כל פעילות מחודשת.

יצחק שגב: יעדי השר לביטחון הפנים גם השנה הם הנושא של מלחמה בנושא הסמים ואלימות.

יצחק שגב: לשאלתך, הנושא של משרד הביטחון חשוב מאוד , כי אנו מתמודדים מול המשתמשים.

יצחק שגב: אבל צריך לטפל גם באלה שמביאים זאת לארץ.

יצחק שגב: אין ספק שכל תקציב שיינתן ייעשו בו פעולות, ויש בהחלט נישה לעניין הזה, וזה מסומן לתפקידים ולמשימות בתחום האלימות וכמובן בתחום הסמים והאלכוהול.

יצחק שגב: לכן, אם תהיה תוספת לתקציב הזה, זו כמובן ברכה גדולה מאוד .

דוד עירשי: לצערי, קיבלתי התראה של עשר דקות לישיבה הזאת, ואני פשוט מחליף את המנכ"ל שלא יכול היה לבוא.

דוד עירשי: הבאתי דוח סיכום של שנת העבודה הקודמת שלנו, וכמובן שהדוח של השנה הנוכחית עדיין לא יכול להתפרסם.

דוד עירשי: ברשות אנחנו עוסקים בשיקום האסיר, לאו דווקא המסומם, אלא אסירים בכלל.

דוד עירשי: הרשות מטפלת בכ-3,000 משתחררים פר שנת עבודה, וחלק גדול מהם עובר תהליך שנקרא "תכניות שיקום בפיקוח".

דוד עירשי: לפי חוק הרשות לשיקום האסיר, אנחנו עובדים מול ועדות השחרורים של האסירים לקראת שליש.

דוד עירשי: אחד התנאים הכי חשובים הוא שהאסיר יכין ויציג תכנית שיקום שהרשות אחראית עליה.

דוד עירשי: ברוב המקרים הם פונים לרשות, ואנחנו מכינים יחד עם האסיר ובשיתוף עם השב"ס את התכנית, והוא מגיש אותה לוועדת שחרורים, ועל-פיה הוועדה מסכימה לשחרר אותו, ואנו מפקחים עליה.

דוד עירשי: כלומר, התנאי ברור מאוד לאסיר; עליו להיות בתכנית ולא רק לצאת החוצה ולהמשיך את חייו באיזשהו אופן.

דוד עירשי: זוהי מהפכה כי אסירים רבים מאוד מחוברים אלינו תחת הכותרת של החוק ושל התנאי, ואנחנו משתדלים לעשות כמיטבנו בתנאים ובאמצעים הלא-מספיקים שיש.

דוד עירשי: יש היום פרישה של שבעה הוסטלים בארץ לרשות.

דוד עירשי: הוסטל הוא בית שבו מתאכלסים כ- 10-14 אנשים בו-זמנית לשיקום בתכנית אינטנסיבית פנימייתית, ובשנה מתאכלסים בו כ- 180 איש במחזוריות.

דוד עירשי: כוח-אדם רב מושקע שם, ויש המון עבודה טיפולית.

דוד עירשי: האנשים האלה עובדים במשך היום ועוברים תהליך טיפולי בערבים.

דוד עירשי: זו תכנית אינטנסיבית מאוד עם השקעה רבה מאוד של משאבים.

דוד עירשי: רוב התכניות שלנו הן בקהילה הפתוחה, דהיינו האסיר שמשתחרר עובר תהליך חזרה הביתה – לביתו שלו או למקום אחר – אבל הוא נמצא בקשר עם הרשת שלנו שפרוסה בכ-40 רשויות מקומיות באגפי הרווחה.

דוד עירשי: שם יש לנו רכזי שיקום אסיר, שהם חלק מהרווחה ומהתחום במקום, אבל הם מתעסקים אך ורק באוכלוסיה שלנו.

דוד עירשי: הם מקבלים את האסירים ועובדים איתם, מטפלים בהם ועוסקים גם במעגלים נוספים כמו המשפחה, אישה, ילדים וכדומה.

דוד עירשי: כך שהעבודה היא לאו דווקא פרטנית, אלא יש גם קבוצות וגם עבודה מקצועית נוספת.

דוד עירשי: ברשויות האלה אנחנו משקיעים נתח גדול של כספים.

דוד עירשי: אנחנו עובדים מול הרשות המקומית בתקצוב בהיקף של 50% כספי רשות מקומית ו-50% מימון שלנו.

יאיר פרץ: תעבור לתקציב, ונשמע את נציג האוצר.

דוד עירשי: התקציב הכולל של הרשות הוא 14 מיליון שקל שנתי.

דוד עירשי: זה כולל את כל מה שיש לנו במדינה מקרית-שמונה ועד אילת - -

יאיר פרץ: האם 14 מיליון שקל נותנים מענה?

דוד עירשי: זה לא נותן מענה, אין לנו מספיק משאבים, והצרכים מתרבים.

דוד עירשי: למשל, פתחנו השנה יחד עם גופים חיצוניים הוסטל מיוחד לאלימות במשפחה - דבר שהיה נחוץ ביותר לאור המצב בשב"ס.

דוד עירשי: היה חייב להיות מענה לנושא האלימות במשפחה שבגללו יושבים בבתי-הסוהר 1,500-2,000 אסירים.

דוד עירשי: כך שהרשות צריכה להתפתח כל הזמן ולהוסיף תכניות, כדי לענות על הבעיות האמיתיות שיש בחוץ, ולכן 14 מיליון שקל בהחלט לא מספקים אותנו.

דוד עירשי: לפני מספר שנים היו לנו 18-19 מיליון שקל, כלומר עכשיו שוב ירדנו בתקציב.

דוד עירשי: אין לי כאן מצגת, אבל התקציב הולך וקטן כל הזמן, ואנחנו נאחזים בקושי רב במה שקיים כדי לשרוד.

דוד עירשי: אבל אין לנו אפשרות להתרחב, ואין לנו אפשרות להרחיב.

דוד עירשי: אנחנו באמת במצוקה כלכלית.

אריה זדה: אני אריה זדה מבריאות הנפש במשרד הבריאות.

אריה זדה: משרד הבריאות עוסק בפן הרפואי של הסמים: גם בגמילה מסמים – שזו תקופה די קצרה של שבועיים או שבוע; אשפוז יום עם גמילה מסמים ואלכוהול.

אריה זדה: יש לנו היום בסך-הכול 50 מיטות בכל הארץ, כולל כ- 14 מיטות ממשלתיות.

אריה זדה: אבל, מבחינת השירותים, זה בסך-הכל זה 50 מיטות.

אריה זדה: באלכוהול יש לנו כ-20 מיטות.

יאיר פרץ: מה הם הצרכים?

אריה זדה: לילדים ונוער יש לנו עוד 20 מיטות.

אריה זדה: זהו הטיפול הרפואי.

אריה זדה: יש לנו גם טיפול אחזקתי במרכזי המתדון והאדולן שנמצאים בארץ.

אריה זדה: בשנת 2003 הגענו ל-36 מיליון שקל, וזה פחות או יותר נתן לנו מענה לצרכים.

אריה זדה: כיום כתוב שיש לנו 28 מיליון שקל, אבל בפועל התקציב שלנו הוא 21 מיליון שקל עוד 5 מיליון שקלים שאגף התקציבים הוסיף לאחר מאמצים גדולים מאוד כדי לא להשאיר אותנו ככה.

אריה זדה: בשנה הבאה זה לא יהיה בבסיס התקציב, ותהיה לנו פעילות של כ- 30-32 מיליון שקל, אבל בפועל יש לנו 21 מיליון שקל.

אריה זדה: זה אומר שאנו נכנסים לגירעונות אדירים על חשבון חולי הנפש ועל חשבון עוד הרבה מאוד דברים.

אריה זדה: יש לנו היום תרופות מהדור החדש, והן מאוד טובות, לדוגמה "סובוטקס".

אריה זדה: זה כדור שמכניסים אותו לפה במקום התרופה שצריך לשתות כל יום.

אריה זדה: התרופה הזאת עולה 3 שקלים ליום טיפול למטופל, לעומת מתדון שעולה 10 אגורות.

אריה זדה: אין לנו תקציב לפתח מרכזים כאלה.

אריה זדה: יש לנו מרכז בלוינסקי ובבאר-שבע וזהו.

אריה זדה: זה כל המענה שנותנים.

אריה זדה: זה אומר, שכדי לעמוד על הרגליים ולחזור למצב שהיה ב-2003 במרכזים קיימים – אינני מדבר על פיתוח - אנחנו צריכים לפחות עוד 10 מיליון שקל.

אריה זדה: עכשיו ידבר אסף, שמרכז אצלנו את התקציב.

אסף ברוכשטיין: מה שאריה זדה אומר נכון.

אסף ברוכשטיין: בשנים האחרונות היו קיצוצים רוחביים במשרדי הממשלה, וגם התקציב הסמים שלנו קוצץ.

אסף ברוכשטיין: הקיצוץ היה בשיעור של כ-4.8 מיליון שקל שאנחנו זקוקים להם כדי להגיע לרמה המינימלית כדי לתת שירות.

אסף ברוכשטיין: השנה השגנו את זה ממקורות שלנו באישור האוצר.

אסף ברוכשטיין: כלומר, אנו מתחילים את השנה במחסור של 4.8 מיליון שקל, חוץ מפיתוח השירותים של התרופות "סובוטקס" וכו'.

אריה זדה: זה אומר שנלקחים מקורות על חשבון חולי הנפש בארץ לצורכי הסמים.

אריה זדה: יש לנו בסך-הכל 20 מיליון שקל לטפל בכל הצרכים.

אריה זדה: לא רק יש בסך-הכול 50 מיטות לילדים ונוער, יש לנו בסך-הכול אשפוזית בליפתא בירושלים שבה יש כ- 20 מיטות.

אריה זדה: זה כל המענה שאנו נותנים.

אסף ברוכשטיין: התקציב הוא 28.5 מיליון שקל.

יאיר פרץ: אתם מבקשים תוספת של 10 מיליון שקל.

אסף ברוכשטיין: אנחנו הוספנו 4.8 מיליון שקל ממקורות של בריאות הנפש כדי להשלים ל-33 מיליון שקל שזה המינימום שאנו צריכים.

איתן גורני: יש שתי בעיות יסוד בנושא משרד הבריאות, וחבל שהעמיתים שלי לא הצביעו עליהן; ראשית, נושא הסמים לא נכלל בסל הבריאות שנותנות קופות-החולים.

איתן גורני: למרות זעקות השבר שלנו כל השנים, לא נכנסים למשא ומתן עם קופות-החולים שתיקחנה את זה על עצמן.

איתן גורני: לכן כל הטיפול בנפגעי הסמים נופל על משרד הבריאות.

איתן גורני: שנית, סל התרופות.

איתן גורני: נציג האוצר יגיד שזה עניין של משרד הבריאות מה הוא מכניס ומה הוא לא מכניס.

איתן גורני: עובדה שהתרופות האלה שהן באמת יותר יקרות מהתרופות שאנחנו נותנים היום ושאנחנו רוצים להכניס – כי הן הרבה יותר טובות – הן לא בסל התרופות.

איתן גורני: לכן אם משרד הבריאות או מישהו אחר לא מממן את קניית התרופות, אין מי שיממן.

איתן גורני: דבר שלישי.

איתן גורני: ברצוני לשאול אותך כנציג התקציבים: בדרישות הנוספות לאלכוהול דרשנו יחד עם הנציגים של משרד הבריאות תוספת מסוימת של מיטות לאשפוז של נפגעי סמים.

אריה זדה: היה מכרז, וזכו - -

איתן גורני: אני יודע שהיה מכרז וזכו.

איתן גורני: אבל ביקשנו תוספת, והתוספת הייתה על דעת אנשים ממשרד הבריאות.

איתן גורני: פתאום אמר לנו משרד ראש הממשלה שהחשבות של משרד הבריאות מתנגדת למתן תוספת מיטות לצורכי נגמלים מאלכוהול.

איתן גורני: אני רץ במעגל של שוטים, כי הגורמים המקצועיים שלכם אומרים לי שעל דעת המשרד הדרישות שדרשנו יחד נכונות, ואומר לי משרד ראש הממשלה: "גורמי התקצוב במשרד הבריאות בכלל לא עומד מאחורי הדרישות האלה".

איתן גורני: לכן אני מבקש שתיקח את זה חזרה למשרד, ותעזרו לי לפתור את הבעיה.

איתן גורני: אם תגידו שלא צריך - נמחק את זה.

איתן גורני: לדעתי, צריך.

אריה זדה: היתה גם החלטה של ועדת שרים בנושא של תוספת.

איתן גורני: ועדת השרים מחליטה, והאוצר אומר אחרת.

יאיר פרץ: כללי המשחק אחרים בבית הזה.

יאיר פרץ: נציג האוצר, בבקשה.

מאיר בינג: אני הרפרנט של משרד ראש הממשלה, ואינני מכיר את הפרטים של משרדים אחרים.

יאיר פרץ: תתייחס לרשות.

מאיר בינג: אתייחס לרשות.

מאיר בינג: התקציבים בשנים האחרונות בהחלט עברו קיצוצים רוחביים בכל משרדי הממשלה, ובתקציב המעבר של 2006 היו 10% קיצוץ.

מאיר בינג: ברוב המשרדים התקציבים המופנים לסמים לא קוצצו, והם יעמדו בשנה הבאה בסדר-גודל דומה לתקציבים של השנה.

מאיר בינג: רפרפתי בחוברת והקשבתי לאנשים, ונראה שבסדרי העדיפויות שלהם בתקציב המשרדים הקצו לזה את המשאבים בתיאום עם משרד האוצר.

מאיר בינג: בשנה שעברה היה כאן דיון ונטען שהתקציב הוא לא בבסיס התקציב, ושבתקציב על שינוייו ניתן תגבור, וזה מונע מהם לעשות תכנון ארוך טווח ולארגן תכניות.

מאיר בינג: לעומת שנים קודמות בשנה הבאה בסיס התקציב גדל בצורה ניכרת.

מאיר בינג: כלומר, הוא עלה מ-11 מיליון שקל ל-20 מיליון שקל.

איתן גורני: מה זה "גדל"?

איתן גורני: הוא חזר להיות כמו שהיה לפני זה.

איתן גורני: הוא לא גדל.

איתן גורני: אז, אתה מקטין- - -

מאיר בינג: בתקציב 2006, אם בינואר הולכים לפי 1/12, מקבלים 20 מיליון שקל.

מאיר בינג: אם הכנסת לא מאשרת את התקציב, זה כבר נושא אחר לחלוטין; אז באמת יש 1/12 מתקציב 2005.

מאיר בינג: אבל אם ב-2007 התקציב לא יאושר וילכו לפי 1/12 מתקציב 2006, התוספת תהיה כבר בבסיס.

איתן גורני: אני צריך לקיים את הרשות עד שיאושר התקציב החדש.

שמאי גולן: הכנסת צריכה למצוא את הפתרון.

מאיר בינג: בהנחה שהתקציב לא יעבור, באמת ימשיכו עם תקציב ממשלתי של 2005 שבו זה לא נמצא בבסיס.

מאיר בינג: יש ועדת חריגים באגף החשב הכללי, וניתן לפנות אליהם ולבקש שיתייחסו לנושא.

מאיר בינג: זה נמצא בידיים שלהם.

איתן גורני: זה נמצא בידיים שלכם.

מאיר בינג: בתור אגף תקציבים, אני מצטער אך זה לא בידיים שלי.

איתן גורני: אתה מייצג שלי, אני שייך למשרד שלך.

איתן גורני: צריך שיהיה ברור: אילן הוא המנכ"ל שלי.

מאיר בינג: נכון.

מאיר בינג: אז שמשרד ראש הממשלה יפנה- - -

איתן גורני: אתם צריכים לפנות.

מאיר בינג: בסדר.

מאיר בינג: תפנו לאילן כהן, מנכ"ל משרד ראש הממשלה, ושהוא יפנה.

מאיר בינג: הבעיה הזאת שהייתה מרכז הדיון בשנה שעברה, נפתרה.

מאיר בינג: ב-2006 בסיס התקציב גדול יותר.

מאיר בינג: ברגע שהתקציב יאושר - -

יאיר פרץ: בעוד שמונה חודשים.

מאיר בינג: זה כבר נושא שאני לא אמור לדבר עליו.

מאיר בינג: התקציב נמצא בבסיס, ובשנה הבאה הבעיה הזאת לא תחזור.

איתן גורני: אנחנו טוענים שהבסיס לא ריאלי.

יאיר פרץ: הבעיה לא יכולה שלא לחזור.

יאיר פרץ: בעוד שמונה חודשים יאושר התקציב, ונגמרה שנת התקציב.

איתן גורני: כל הדברים האלה נמצאים במשא ומתן עם המנכ"ל.

יאיר פרץ: אבל הוא נציג האוצר- -

איתן גורני: אינני בא אליך בטענה, זה במשא ומתן עם המנכ"ל.

איתן גורני: אם רוצים שנוכל לממש את הטיפול בבעיות האלכוהול מעבר לעצם החוק, צריך להוסיף את הנתח שביקשנו להוסיף לכל המשרדים ולא לרשות למלחמה בסמים.

מאיר בינג: תוספת – זה דיון נפרד.

יאיר פרץ: ברצוני לעבור להצעת הסיכום.

יאיר פרץ: לא הופתעתי, כאשר נכנסתי לישיבה הראשונה, וידעתי לאיזה מגרש אני נכנס; ראיתי את הנתונים בספר התקציב, וראיתי שיש פער רציני מאוד בין המציאות וההתמודדות היומיומית עם הבעיה הכאובה הזאת של סמים לבין הראייה של האוצר דרך החור של הגרוש.

יאיר פרץ: הייתי יושב-ראש ועדת העבודה והרווחה, ואני מכיר את הדברים מקרוב.

יאיר פרץ: אני לא מאשים מישהו מהאוצר, אתם עושים את עבודתכם.

יאיר פרץ: האוצר מנסה לצמצם בכל מיני דרכים, כאשר הבעיה לצערי הולכת וגוברת.

יאיר פרץ: המלחמה בסמים היא, לדעתי, אחת הבעיות הגדולות ביותר אחרי בעיית הטרור.

יאיר פרץ: היא בעיה לא פחותה מהמלחמה בטרור.

יאיר פרץ: זה מכלה כל חלקה טובה.

יאיר פרץ: לצערי הרב, הרבה בתים טובים נופלים לדבר הזה.

יאיר פרץ: מי כמוכם יודע, אנשים שעובדים יום-יום ורואים את הסבל של המשפחה ושל הסביבה.

יאיר פרץ: אשר על כן, אני מבקש לרכז אצל מנכ"ל הרשות את כל הדרישות הריאליות.

יאיר פרץ: אני מתכוון לזמן פגישה עם שר האוצר ועם ראש הממשלה כדי לדון לגופו של עניין ולא לחכות להצעת בסיס התקציב כי התקציב יאושר, להערכתי, רק בעוד 8-9 חודשים כשתסתיים השנה.

יאיר פרץ: אתה אמרת היום שזה 1/12 מתוך תקציב 2005, מה יעזור לאותה רשות או לאותו משרד שבסוף שנת הכספים הוא יקבל עוד סכום כסף?

יאיר פרץ: זה לא יפתור את הבעיה.

מאיר בינג: אבל, זו לא אשמת משרד האוצר.

יאיר פרץ: ודאי שלא.

אריה פרבר: האשמה היא לא היום.

אריה פרבר: האשמה היא בשנה שעברה כשהבסיס קטן, ולכן אנחנו סובלים השנה.

אריה פרבר: על זה בוכה הנביא.

איתן גורני: אילו שמעו לנו והיו מוסיפים לנו את ה-9 או 10 מיליון בשנה שעברה לבסיס התקציב, לא היינו מגיעים למצב הזה.

יאיר פרץ: אני מבקש שכל משרד יעביר בהקדם האפשרי למנכ"ל הרשות את התקציב לעומת הצרכים.

יאיר פרץ: אנו נבחן את הדברים האלה.

שמאי גולן: הדברים שנשמעו כאן הם לא בשמים.

יאיר פרץ: נכון.

יאיר פרץ: אלה דברים סבירים מאוד ביחס לתקציבים שהמדינה משקיעה.

יאיר פרץ: לא היו צריכים להוריד את המע"מ ל-16.5%.

יאיר פרץ: 17% היה פותר את כל מדינת ישראל.

יאיר פרץ: אני בטוח שכל אזרח במדינת ישראל היה מוכן לתת תרומה של חצי אחוז הזה של המע"מ למלחמה בסמים.

יאיר פרץ: לכן גם למשרד האוצר אני יכול להגיד מאיפה אפשר לקחת את הכסף הזה.

יאיר פרץ: לכן אני מבקש לרכז את הנתונים.

יאיר פרץ: אנו נזמן פגישה דחופה אצל שר האוצר עם משרד ראש הממשלה, ונוכל ביחד להביא לישיבה הבאה את הצעת התקציב המתוקנת, כדי שנוכל לצאת לדרך לעבודה.

יאיר פרץ: אני מודה לכם.