ועדת העלייה, הקליטה והתפוצות, כנסת 16, פרוטוקול מספר 273, 2005-11-07 11:00

קולט אביטל: אני מתכבדת לפתוח את ישיבתנו השניה היום, ואיתנו יושב-ראש הסוכנות היהודית, המנכ"ל שלה וראשי מחלקות כמו ראש מחלקת העלייה.

קולט אביטל: אנו שמחים לקבל אתכם כאן.

קולט אביטל: יש לנו מסורת, שבתחילת כל שנה אנו מקבלים סקירה על תוכניות העבודה משרת הקליטה, וזה קרה בשבוע שעבר, והיום אנו רוצים לשמוע כיצד נערכת הסוכנות היהודית.

קולט אביטל: אנו מודעים לבעיות בהבאת עלייה.

קולט אביטל: אנו יודעים עד כמה עגומים היו המספרים בשנה החולפת.

קולט אביטל: אנו מודעים למאמצים שאתם משקיעים במדינות שונות.

קולט אביטל: היו אצלנו ויכוחים עם המשרד לקליטת העלייה לגבי תוכניות שמקבלות עדיפות במשרד לקליטת העלייה להבאת משפחות ממערב אירופה.

קולט אביטל: התוכניות האלה, לדעת רוב חברי הוועדה, לא מוּחלות מספיק גם על ברית-המועצות לשעבר.

קולט אביטל: מר זאב ביילסקי, היינו מבקשים שוב לברך אותך.

קולט אביטל: כבר קיבלת את ברכתנו, אבל תמיד אפשר לברך.

קולט אביטל: היינו רוצים לשמוע על סדרי העדיפויות שלכם וכיצד אתם נערכים.

קולט אביטל: יש לנו כמובן שאלות משלנו.

קולט אביטל: אנו רוצים לשמוע קצת יותר על הפלשמורה, למרות ששמעתי מהמנכ"ל שלך בחדר הסמוך על משלחת שיוצאת הערב ועל מחשבות איך צריך ומה צריך לסכם עם ממשלת אתיופיה.

קולט אביטל: יש לנו עוד כמה צרות קטנות בדרך, כמו למשל עם בני מנשה, ונקיים על כך דיון נפרד.

זאב ביילסקי: למה זו צרה, כשמדובר על עלייתם של יהודים לארץ-ישראל?

קולט אביטל: לפי הידוע לנו, כרגע הם לא יהודים, והפעילות שנעשית שם בעייתית.

יורי שטרן: האם אני יכול להוסיף שתי שאלות?

יורי שטרן: לצערי, לא אוכל להישאר במשך כל הישיבה ולכן אקרא את הפרוטוקול.

יורי שטרן: ראשית, בהמשך לדברי יושבת-ראש הוועדה, יש לנו רושם שגם בסוכנות מעבירים את כובד המשקל אל המערב על חשבון העבודה בחבר-העמים, כולל סגירת תוכניות זולות אבל מאוד יפות כמו "בית ש"י עגנון".

יורי שטרן: שנית, דבר ספציפי מאוד שאני מבקש ממך כיושב-ראש הסוכנות: בידיכם מופקדים חיי עולים רבים שגרים בהוסטלים של "עמיגור".

יורי שטרן: "עמידר" אוסרת להעמיד אנטנות על גגות ההוסטלים שלה, ואילו אתם ממשיכים בפרקטיקה של הצבת אנטנות על הבתים מבלי להתחשב אם זה משפיע על הבריאות או לא, וזה ודאי משפיע על הבריאות, ולכן נוצרת פניקה אצל האנשים.

קולט אביטל: תודה רבה.

קולט אביטל: חבר-הכנסת יאסינוב, האם אתה רוצה להוסיף שאלה?

יגאל יאסינוב: לשם גילוי נאות, אני חייב להגיד שאני עדיין ציר בקונגרס הציוני.

יגאל יאסינוב: אומנם מכל התפקידים האחרים בוועד הפועל וכו' התפטרתי כאשר נבחרתי לכנסת, אבל עדיין- - -

קולט אביטל: האם מותר להיות ציר?

קריאה: כן, ואפילו חובה.

קולט אביטל: נדמה לי שגם אני ציר.

יגאל יאסינוב: לפני תחילת הישיבה חבר-הכנסת נודלמן ואני דיברנו עם מר אריה אזולאי על מקרה, ורציתי להגיד זאת לפרוטוקול כי זה חלק מהשאלה.

מיכאל נודלמן: אני שלחתי מכתב.

יגאל יאסינוב: חבר-הכנסת נודלמן גם שלח אליך מכתב.

יגאל יאסינוב: בשבוע שעבר נוצרה בעיה, כאשר החלטתם, לפחות זמנית, להפסיק את תקצוב התאחדות יוצאי אוקראינה.

יגאל יאסינוב: אחד הפקידים בהתאחדות נתפס במה שנתפס.

קולט אביטל: במה הוא נתפס?

קולט אביטל: באי-סדרים?

קריאה: לא.

קריאה: זה יותר חמור.

יגאל יאסינוב: יש חשדות שהוא היה זייף מסמכים.

יגאל יאסינוב: בינתיים הוא כבר שוחרר.

יגאל יאסינוב: אבל השאלה אחרת.

יגאל יאסינוב: כאשר פקיד נתפס, ואפילו לא מנהל ולא מנכ"ל אלא אחד הפקידים, מפסיקים תקצוב של כל ההתאחדות?

יגאל יאסינוב: זה נראה קצת מוזר.

יגאל יאסינוב: קודם כל, אני מבקש לחדש את התקציב.

יגאל יאסינוב: שנית, השאלה איך תלמדו לא לעשות דברים כאלה בפעם הבאה ואיך תעבדו עם ההתאחדויות, במיוחד כאשר יש רצון בשוק, מצד ארגון אחר, שאתם אכן תפסיקו את המימון להתאחדות.

קולט אביטל: לא ניכנס לזה.

קולט אביטל: זה לא קשור.

יגאל יאסינוב: זה בדיוק הנושא.

יגאל יאסינוב: יש מספר התאחדויות עצמאיות, ביניהן גם התאחדות יהודי אוקראינה, וכל שאר ההתאחדויות ארגנו קונספירציה.

קולט אביטל: יש פה סתירה במקרו.

קולט אביטל: נגיע לנושא הזה.

קולט אביטל: זה לא מוקד הסקירה.

קולט אביטל: אנחנו רוצים לדעת גם על דברים אחרים.

יגאל יאסינוב: מר ביילסקי מתכוון להגיד לנו איך הם מתקצבים את כל הפעילות.

יגאל יאסינוב: חלק מהפעילות מתקצבים דרך ארגונים כאלה.

מיכאל נודלמן: ברצוני להוסיף שעשו זאת בשיטה בלתי סבירה.

מיכאל נודלמן: ביום אחד תפסו בן-אדם ומייד באותו היום עשו ישיבה של ההנהלה ונפסק המימון.

קולט אביטל: מר זאב ביילסקי, בבקשה.

זאב ביילסקי: גבירתי היושבת-ראש, קודם כל, אנו שמחים מאוד להיות פה בכל פעם שאנו מוזמנים, כי הוועדה הזאת היא ועדה משמעותית מאוד בחיי העם היהודי היושב בתפוצות ובציון.

זאב ביילסקי: ההנחיות שלכם והדו-שיח שיש לנו עם יושבת-ראש הוועדה ועם חברי הוועדה עוזרים לנו מאוד בהתנהלות שלנו, ואנו משתדלים להיות אלה שנושאים את הדגל ברוח ששורה פה על דיוני הוועדה.

זאב ביילסקי: הבשורה המשמחת הראשונה, שיש שינוי.

זאב ביילסקי: אמנם קטן, אבל שינויים לטובה תמיד טובים.

זאב ביילסקי: השנה, בפעם הראשונה בחמש השנים האחרונות, מספרי העלייה יקבלו תפנית.

זאב ביילסקי: במקום לרדת ולרדת, אנו מתחילים קצת לעלות.

זאב ביילסקי: אולי זה סימן לבאות.

זאב ביילסקי: זה בא לידי ביטוי בעולים מהמערב – מצרפת ומצפון-אמריקה, ואנו מקווים שזה בהחלט סימן לבאות.

זאב ביילסקי: זו עלייה חופשית, עלייה של אנשים שבדקו ושידעו שהם מגיעים לפה.

זאב ביילסקי: יחד עם זאת, חבר המדינות מהווה עדיין מקור עלייה עיקרי של מדינת ישראל, ואנו מקווים שגם זה יימשך.

זאב ביילסקי: הסוכנות היהודית, שפעם ידה היתה בכול ויד כול בה, החליטה להתרכז בכמה תחומים עיקריים.

זאב ביילסקי: קודמי, מר סלי מרידור, יחד עם מנכ"ל הסוכנות, מר אריה אזולאי, ועם אנשים נוספים, טוו יחד תוכנית אסטרטגית שקבעה יעדים לסוכנות.

זאב ביילסקי: היעדים מתבטאים היום בשלושה כיוונים עיקריים.

זאב ביילסקי: כיוון ראשון הוא עלייה.

זאב ביילסקי: אנו ממשיכים לעסוק בעלייה וממשיכים לעסוק בקליטה.

זאב ביילסקי: גבירתי היושבת-ראש, ברצוני לציין שיש לנו שיתוף פעולה יוצא מן הכלל עם המשרד לקליטת העלייה.

זאב ביילסקי: בעבר היו לעתים "זמירות אחרות", אבל אני חייב להגיד שהיום בכל שיחה שלנו עם שרת הקליטה ועם המנכ"לית, גברת מירלה גל, אנחנו זוכים לתמיכה רצינית מאוד.

זאב ביילסקי: כפי שאתם יודעים, כשמתחילים לריב לא יוצא שום דבר.

זאב ביילסקי: כשעובדים ביחד, זה מכפלות של כוח.

זאב ביילסקי: הכיוון השני הוא חינוך יהודי, ובתוכו הבאת צעירים למדינת ישראל.

זאב ביילסקי: לי, בתור ישראלי, ציוני, ירושלמי במקור, קשה לחיות עם העובדה שקרוב ל-80% מיהדות צפון-אמריקה לא מגיע למדינת ישראל.

זאב ביילסקי: גבירתי היושבת-ראש, קשה לנו להבין דבר כזה.

זאב ביילסקי: איך יתכן, 60 שנים לאחר שאלה ששרדו את השואה יצאו מהשערים שם, שהיום מרשים לעצמם 80% מהאנשים אפילו לא לבקר בישראל, ואני כבר לא מדבר על עלייה והתיישבות.

קולט אביטל: תוסיף לזה, שב-80% האלה כלולים גם 80% מה-professionals, שמתפרנסים מהקהילה היהודית, מנכ"לים של פדרציות, שמחנכים את האוכלוסייה, וגם הם לא ביקרו בישראל.

זאב ביילסקי: לא, אינני חושב ש-80%.

זאב ביילסקי: אינני מכיר מנכ"ל אחד של פדרציה יהודית שלא ביקר בישראל.

קולט אביטל: סליחה, שירתי בארצות-הברית ואני מכירה.

זאב ביילסקי: לבקשת היושבת-ראש, אבדוק את זה, ואם אכן כך נביא אותם על חשבון הסוכנות לארץ כדי שהסטטיסטיקה תשתנה.

קולט אביטל: תבדוק כמה מה-professionals בארגונים היהודים השונים, ולא רק בפדרציות, ביקרו בישראל.

משה גפני: 80% מהציבור היהודי לא ביקר בארץ?

זאב ביילסקי: לא ביקרו בארץ.

קולט אביטל: וה-20% הנותרים, וזה מספר שאנו מזכירים ב-20 השנים האחרונות לפחות, אלה אנשים שבאו לכאן יותר מפעם אחת.

יגאל יאסינוב: אלה שיש להם פה קרובים, או צעירים שבאים בקבוצות לכל מיני פרוייקטים.

קולט אביטל: כלומר, בעצם, כמותית זה פחות אנשים.

קולט אביטל: אנו מדברים על מספר ביקורים ולא על מספר אנשים.

קולט אביטל: הסטתי אותך.

קולט אביטל: דיברת על חינוך יהודי ואמרת ש-80% לא היו בארץ.

זאב ביילסקי: זה דבר שלקחנו על עצמנו בתור כיוון פעולה עיקרי.

זאב ביילסקי: מזקני העדה – לא אגיד שהתייאשנו, אבל החלטנו שחבל להתרכז בהם, עדיף ללכת לצעירים.

זאב ביילסקי: היום, אנו פועלים עם האוכלוסיה הצעירה בשני פרוייקטים גדולים מאוד ועיקריים.

זאב ביילסקי: פרוייקט אחד הוא "תגלית" - BIRTH RIGHT - פרוייקט שהביא עד היום, להערכתי, כ-80 אלף צעירים לעשרה ימים לארץ.

זאב ביילסקי: אין כמו אנשים שבאים לארץ ויושבים באוטובוס ומטיילים, וצה"ל עושה עבודה יוצאת מן הכלל כאשר הוא מאפשר לאנשים מיחידות איכותיות לשבת איתם ביחד באוטובוס וליצור איתם קשרים אישיים.

זאב ביילסקי: אני כבר לא בטוח מי התורם ומי הנתרם.

זאב ביילסקי: דיברתי עם מספר חיילים שישבו באוטובוס ופתאום נפתח להם עולם חדש.

זאב ביילסקי: הם לא ידעו בכלל שיש יהדות תפוצות.

זאב ביילסקי: יוצאים ביחד ויוצרים קשר בטלפון הנייד וזה מספיק, ומבלים והכול בסדר.

זאב ביילסקי: פתאום נפתח להם עולם חדש, וזה חשוב מאוד לחינוך הדור הצעיר פה שאנחנו לא לבד.

זאב ביילסקי: אותם 80,000 צעירים יישארו כמובן לנצח ידידים של מדינת ישראל, אוהבי ישראל.

זאב ביילסקי: הם היו פה וראו ויש להם חברים.

זאב ביילסקי: זה השלב הראשון.

זאב ביילסקי: השלב השני, היותר משמעותי מבחינתנו, הוא תוכנית שנקראת "מסע".

זאב ביילסקי: זו תוכנית יומרנית מאוד שנעשתה יחד עם ממשלת ישראל, 50%-50%, ומטרתה להביא החל מ-2008 20 אלף צעירים מדי שנה לכל מיני מקומות בארץ.

זאב ביילסקי: יש בערך 80-100 מקומות – ישיבות, קיבוצים, מושבים או האוניברסיטה.

זאב ביילסקי: אומרים: "תבוא לכל מקום ותשהה שנה בארץ".

זאב ביילסקי: מה אנו מרוויחים פה?

זאב ביילסקי: קודם כל, 20 אלף צעירים בשנה כפול חמש שנים זה 100 אלף איש שיגיעו לארץ.

זאב ביילסקי: זה מאוד משמעותי ויש לכך הרבה השלכות.

זאב ביילסקי: שנית, אנו מאמינים שזה צעד נוסף לעלייה.

זאב ביילסקי: אדם שהיה כבר שנה והתחיל להכיר יהיה קרוב יותר לעלייה, הוא ומשפחתו וחבריו, מאשר לפני כן.

זאב ביילסקי: אבל, גם בהנחה שלא יבואו כעולים חדשים, הם יחזרו לקהילות שלהם ויהיו מנהיגי העתיד של הקהילה המקומית.

יגאל יאסינוב: מאלו מדינות הם באים?

זאב ביילסקי: מכל העולם, דתיים ולא-דתיים, כל מי שרוצה לבוא לשנה לארץ.

זאב ביילסקי: זאת תוכנית שמסובסדת בצורה מסיבית על-ידינו.

יגאל יאסינוב: האם עושים זאת דרך קהילות?

זאב ביילסקי: דרך קהילות וארגונים וסטודנטים.

זאב ביילסקי: כל מי שיכול והוא בגיל שבין 18 ל-26, שיבוא לארץ ויהיה פה שנה.

זאב ביילסקי: אחרי שנה הוא מדבר קצת עברית.

זאב ביילסקי: היושבת-ראש אמרה שיש ספק אם כל מנהיגי הפדרציות הגיעו בכלל לארץ ולבטח יש ספק במחוייבות שלהם ובנטייה שלהם להפנות את כל הכספים לצרכים מקומיים.

זאב ביילסקי: תתארו לעצמכם שאדם כזה שהיה בארץ, שיש לו חברים בישראל והם משוחחים בטלפון ושולחים זה לזה אי-מיילים ו-SMS, יישא בתפקיד מנהיגותי בקהילה שלו, או יהיה מנהיג פדרציה.

זאב ביילסקי: הרי הוא ידאג שנתח גדול יותר ילך לישראל, כי זה נמצא אצלו בלב ובנשמה.

זאב ביילסקי: זה הנושא השני.

זאב ביילסקי: הנושא השלישי הוא THE YOUTH FUTURE.

זאב ביילסקי: למעשה, זו מלה אחרת לצמצום פערים בפריפריה בקרב ילדים.

זאב ביילסקי: כפי שאתם יודעים, הסוכנות היתה פרושה על פני כל הארץ ועשתה כל מה שאפשר למען מדינת ישראל.

זאב ביילסקי: היום אנו חייבים להתמקד.

זאב ביילסקי: אנו מתמקדים היום בסגירת הפערים בחברה הישראלית ובחרנו לעצמנו את הפריפריה.

זאב ביילסקי: נוכחותנו היום בנגב ובגליל משמעותית מאוד.

זאב ביילסקי: אנו משתדלים להיכנס לשם עם פרוייקטים שנועדו לילדים בסיכון, ילדים שנמצאים בתנאים לא שווים לילדים אחרים, כדי שיוכלו לקבל סיוע של הסוכנות היהודית ויהדות התפוצות.

קולט אביטל: במה זה מתבטא?

קולט אביטל: במלגות לימוד?

קולט אביטל: בתוכניות לימוד?

זאב ביילסקי: זה מתבטא בתוכניות חינוך, בכפרי נוער, במלגות ובהתנדבויות.

זאב ביילסקי: יש לנו היום אלפי מתנדבים, שאנו תומכים בהם, שנמצאים בנגב ובגליל ועוזרים לאותם ילדים.

זאב ביילסקי: זאת תוכנית משמעותית מאד.

זאב ביילסקי: גבירתי היושבת-ראש, חשוב לי לציין דווקא בוועדה הזאת, שמלווה אותנו במשך שנים, מה התחום בו אנו רואים את השינוי המשמעותי מבחינתנו.

זאב ביילסקי: לראשונה יש מעורבות של ישראלים, של הקהילה הישראלית, בעבודת הסוכנות היהודית.

זאב ביילסקי: לא עוד "האמריקאים תורמים, ואנו פה מוציאים".

זאב ביילסקי: היום, ישנם ישראלים בעמדות מפתח במשק ובכלכלה שמוכנים לתת מזמנם, ממרצם וגם מכספם, וזה עוזר לנו.

זאב ביילסקי: כשאנו באים לארצות-הברית, אנו לא אומרים: "you have to give".

זאב ביילסקי: אנו באים יחד עם מר אבי נאור, שאתם ודאי מכירים אותו מפעילויות אחרות שלו להצלת חיי-אדם ומניעת תאונות דרכים, שהיום פעיל מאוד בנושא צמצום פערים בחברה הישראלית, והוא לא רק מדבר אלא גם עוזר לנו לעשות זאת בסכומי כסף גדולים מאד.

קריאה: איך זה נקרא?

זאב ביילסקי: YOUTH FUTURE – דור העתיד.

זאב ביילסקי: למעשה, זה תוכנית לצמצום פערים.

זאב ביילסקי: גבירתי היושבת-ראש, אני מקווה שהתופעה הזאת תלך ותגבר ושיותר ישראלים יטלו בה חלק.

זאב ביילסקי: מה קרה בחברה הישראלית?

זאב ביילסקי: לפני 30 שנה היינו כולנו אותו דבר.

זאב ביילסקי: אני זוכר שכאשר גרתי בירושלים, במושבה הגרמנית, לא היה לי מפתח לבית ואף פעם לא סגרנו את הדלת.

זאב ביילסקי: למה צריך לסגור את הבית?

זאב ביילסקי: מה יש לקחת משם?

זאב ביילסקי: אפילו מקרר לא היה לנו.

זאב ביילסקי: עזרתי לאימי לסחוב את הקרח, חצי בלוק או רבע בלוק קרח.

זאב ביילסקי: אלה היו החיים.

זאב ביילסקי: היום השתנה המצב ונוצרו פערים.

זאב ביילסקי: לגבי העשירון העליון זה שינוי לטובה, כאשר אנשים עם יכולות משגשגים, ואנו מאחלים להם הרבה הצלחה.

זאב ביילסקי: אבל, איננו יכולים להסכים שבמדינת ישראל הפער יהיה כל-כך גדול.

זאב ביילסקי: לכן אנו באים היום לאנשים שהצליחו בהיי-טק ובעסקים ותובעים מהם להיות שותפים אתנו בסגירת הפערים.

זאב ביילסקי: אדם כמובן יכול לתרום גם בגוף הזה בו אנו מתארחים היום, אבל לשם כך הוא צריך להיבחר, ואני יודע מה צריך לעבור כדי להגיע ולהשפיע במקומות האלה.

זאב ביילסקי: אבל באמצעות הסוכנות היהודית אפשר לתת כר נרחב לפעילות לאלה שרוצים, והיום אנחנו רואים יותר ויותר אנשים.

זאב ביילסקי: הם חברים בחבר הנאמנים של הסוכנות היהודית, והם יושבי-ראש מחלקות הפועלים יחד עם חבריהם מעבר לים.

זאב ביילסקי: למעשה, בכך אנו מערבים את החברה הישראלית.

משה גפני: אלה מלים גבוהות: "סגירת פערים בחברה".

משה גפני: מה התקציב העומד לרשותכם?

משה ויגדור: לתוכנית הזאת הוקצבו 60 מיליון דולר: 20 מיליון דולר מכסף core של הסוכנות, 20 מיליון דולר מתרומות מיוחדות מיועדות מחוץ-לארץ ו-20 מיליון דולר מתרומות של ישראלים, שחלקן כבר ניתנו.

משה גפני: כשמר זאב ביילסקי מדבר על שינוי, מה זה אומר?

משה גפני: מה היה התקציב לצורך העניין הזה בשנים עברו?

משה ויגדור: זה פרוייקט חדש.

משה ויגדור: בעבר היו רק פרוייקטים בודדים ולסוכנות לא היתה כמעט כל מעורבות בהם.

קולט אביטל: לא היה בעבר.

משה גפני: זה יפה מאד.

משה גפני: דרך אגב, עם 60 מיליון דולר לא סוגרים פערים בחברה, אבל מראים דרך לממשלה.

קולט אביטל: לא סוגרים פערים, אבל כן אפשר להיכנס לתחום החינוך.

משה גפני: הם לא סוגרים פערים בחברה עם 60 מיליון דולר, אבל זה כיוון דרך.

זאב ביילסקי: נכון.

זאב ביילסקי: אתן לכם דוגמה.

זאב ביילסקי: ביום שישי שעבר נפגשנו בבוקר עם מנכ"ל הביטוח הלאומי, כדי להביא בפניו בדיוק את מה שנאמר פה.

זאב ביילסקי: לביטוח הלאומי יש יותר אפשרויות מאשר לכל אחד מאתנו, ויש לו כסף שהוא מקציב לנושא.

זאב ביילסקי: ביקשנו להיות שותפים אתו כדי ליצור מכפלות של כוח, והוא הסכים.

זאב ביילסקי: כל אימת שאנו לוקחים על עצמנו פרוייקט ויש לנו שותפים, זה חיובי.

זאב ביילסקי: פרוייקט אחרון שאני רוצה לדבר עליו – אחר-כך אבקש ממנכ"ל הסוכנות לתת סקירה יותר מפורטת – הוא דוגמא לפרוייקט מוצלח מאוד שהחברה הישראלית מאוד מעורבת בו, שנקרא "בבית ביחד", פרויקט שנעשה במחלקת העלייה בראשות מר אריה אזולאי.

זאב ביילסקי: את הפרויקט לקחה על עצמה גברת עופרה שטראוס, שדרך אגב צריך לברכה לאחר שנבחרה אתמול כאחת הנשים המשפיעות בארצות-הברית ובעולם.

זאב ביילסקי: היא עלתה ארבעה מקומות מהשנה שעברה ואין לי ספק שזה בזכות הפעולות שלה בסוכנות.

זאב ביילסקי: היא חברת חבר הנאמנים של הסוכנות.

זאב ביילסקי: היא לקחה על עצמה את הפרויקט יחד עם מתנדבים נוספים, ואפשר להגיד כאן את שמותיהם: מר דוד קוליץ, מר משה תאומים, מר דידי ארזי שהיה הנשיא והמייסד של "נייס", וכמובן מר אריה אזולאי והצוות של מחלקת עלייה.

זאב ביילסקי: יחד יצרנו פרוייקט של אימוץ עולים.

זאב ביילסקי: כל משפחת עולים שמגיעה לארץ צריכה מישהו שיבוא ויאמץ אותה.

זאב ביילסקי: לצורך זה אנו זקוקים להתגייסות החברה הישראלית.

זאב ביילסקי: רשתות הטלויזיה והעיתונים התנדבו לתת לנו פרסום במחיר זול יותר, כלומר אנו משלמים קצת ומקבלים יותר.

זאב ביילסקי: הגענו למצב שיש לנו היום יותר ישראלים שמוכנים לאמץ עולים מאשר עולים.

זאב ביילסקי: הפרויקט הזה זכה להצלחה גדולה מאוד.

זאב ביילסקי: במקביל, אנחנו מתכוונים בשבועות הקרובים להיכנס לפרוייקט תדמיתי למען האתיופים.

זאב ביילסקי: הסוכנות היהודית עם ממשלת ישראל הביאו לכאן קרוב ל-100 אלף אתיופים ב-30 השנה האחרונות, ו-70% מהם חיים מתחת לקו העוני.

זאב ביילסקי: המצב שלהם קשה מאד.

זאב ביילסקי: יש לנו אחריות כלפיהם כחברה ישראלית, כממשלה וכסוכנות.

זאב ביילסקי: אנו נכנסים לפרויקט, לנסות לפחות ליצור שינוי תדמיתי לעדה האתיופית, כי בציבור הישראלי היום אף אחד לא רוצה אותם.

זאב ביילסקי: להיות אדם דחוי זה הדבר הכי גרוע שיכול להיות בחיים.

זאב ביילסקי: אם אומרים עליך שאתה לא מוצלח או משהו, מילא.

זאב ביילסקי: אבל כשאף אחד לא רוצה אותך בכלל ולא מוכן להכניס אותך לבית-הספר – אין כמעט ראש עיר במדינת ישראל שלא לוחש לי: "זאביק, תעזוב.

זאב ביילסקי: רק אל תשלח לי מאלה".

זאב ביילסקי: זה דבר נורא.

זאב ביילסקי: קשה מאוד לחברה ישראלית לקבל את העובדה שהגיעו לכאן 100 אלף אנשים.

זאב ביילסקי: מישהו הביא אותם לכאן, הם לא הגיעו לבד, והיום 70% מהם נמצאים מתחת לקו העוני ואף אחד לא רוצה אותם.

קולט אביטל: דרך אגב, גם האקדמאים שביניהם, יותר מ-3,000 איש – ונעשה בעניין זה מחקר במיוחד בשביל אחת הפדרציות – גם אלה שגמרו אוניברסיטאות, ובהצטיינות, לא מצליחים להיקלט בשוק העבודה, שוב בגלל בעיית תדמית.

קולט אביטל: על זה נערוך כאן דיון מיוחד בעוד כשבוע או שבועיים.

יגאל יאסינוב: כאלה שסיימו לימודים בישראל?

קולט אביטל: כן.

קולט אביטל: יש עורכי-דין ואנשים בעלי מקצועות חופשיים, ואלה אנשים שבהם השקענו ושאותם אנו מראים כבר בסטטיסטיקות של ההצלחות, אך קשה להם למצוא עבודה.

זאב ביילסקי: לשאלת חבר-הכנסת יורי שטרן אשיב לפרוטוקול.

זאב ביילסקי: אנו לא מזניחים את חבר המדינות, אלא נאלצנו לקצץ.

זאב ביילסקי: רק לפני שבוע קיצצנו 20 מיליון דולר בתקציב הסוכנות היהודית.

זאב ביילסקי: אנחנו לא ממשלת ישראל ולא רשות מקומית ואין לנו מכונה להדפסת כסף.

זאב ביילסקי: אנחנו חיים מתרומות וצריכים להתאים עצמנו לקצב ההכנסות.

זאב ביילסקי: גברתי היושבת-ראש, אני באמת מקווה שאוכל לשבת כאן בשנה הבאה, לאחר שיעבור תקציב 2007, ולספר לכם ששינינו את המגמה והצלחנו לגייס יותר כסף.

זאב ביילסקי: דרך אגב, הכספים קיימים, זה לא שהעם היהודי 'נעבעך' ואין לו כספים.

זאב ביילסקי: יש לו, ואנחנו רק צריכים לעשות מאמץ, להיות הרבה יותר יעילים וממוקדים במרכזו של העם היהודי, ולגרום לכך שנוכל להביא לפה יותר כסף כדי להשקיע בחברה הישראלית.

זאב ביילסקי: לכן, לשאלת חבר-הכנסת יורי שטרן, אנו ממשיכים להשקיע בחבר המדינות.

זאב ביילסקי: קיבלתי את מכתבך בנושא אוקראינה ואבדוק זאת.

זאב ביילסקי: אני מסכים אתך שלא צריך להעניש עדה שלמה בגלל פקיד שסרח.

קולט אביטל: לא לזרוק את התינוק עם המים.

מיכאל נודלמן: לא בטוח אפילו שהוא אשם.

זאב ביילסקי: נבדוק זאת.

זאב ביילסקי: מנכ"ל הסוכנות, מר משה ויגדור, היה בעבר מנכ"ל האוניברסיטה העברית, כך שיש לו זכויות בירושלים.

מיכאל נודלמן: אני רוצה לומר משהו, וזה חשוב מאד.

מיכאל נודלמן: אתמול שוחחתי עם ידיד שלי ברוסיה.

מיכאל נודלמן: המצב ברוסיה גרוע מאד, גרוע אף יותר מאשר אחרי הפרסטרויקה.

מיכאל נודלמן: יש יהודים שעכשיו עולים לארץ, בלי הסוכנות ובלי שום דבר.

מיכאל נודלמן: איך אתם מכינים עצמכם לגל עלייה שיבוא מרוסיה?

קולט אביטל: באמת?

קולט אביטל: חשבתי שבדיוק ההיפך.

קולט אביטל: אם תרשה לי, לפני שנשמע את מנכ"ל הסוכנות, אוסיף שתי שאלות ותוכלו להתייחס אליהן.

קולט אביטל: לפני כמה ימים דנו פה בחוק ש'קברנו' עוד לפני שנולד, שנקרא: "חוק ההתנדבות", או משהו כזה, "חוק השירות הלאומי".

קולט אביטל: היו ארגונים שרצו שהמתנדבים שיבואו לארץ במסגרת פרויקט "מסע" יקבלו מעמד של מתנדב בשירות הלאומי.

קולט אביטל: גילינו שזה מעורר הרבה מאוד קשיים ברמת ההגדרות מול צה"ל והשירות הצבאי.

קולט אביטל: אבל, בסופו של דבר, הבעיה נותרת בעינה.

קולט אביטל: אנחנו רוצים לדעת האם במסגרת תוכנית "מסע" אתם סבורים שעלינו לעשות משהו לגבי הביטוח והתנאים הסוציאליים של האנשים שתביאו לכאן לשנה.

קולט אביטל: האם יש לזה מענה בתוכנית שלכם?

קולט אביטל: נאמר לנו שמתכוונים לתת לכל מתנדב כזה בערך אלף דולר לחודש לקיום וזה לא יכסה אפילו כיסוי מינימלי של הצרכים הסוציאליים או ביטוח סוציאלי.

קולט אביטל: סברנו שלא צריך לחוקק עבור זה חוק מיוחד, אבל אנחנו רוצים לדעת מה אתם מצפים מאתנו.

קולט אביטל: דבר שני, אמרת, ואני מברכת על כך מאוד, שאתם מתגייסים לנושא סגירת הפערים ומתכוונים להישען הרבה מאוד על החברה האזרחית ועל ארגוני מתנדבים, כך אני מניחה.

קולט אביטל: איזה סוג סטרוקטורה, אפרטוס, תשובה בניתם?

קולט אביטל: האם עמותות, כמו למשל עמותת "ידיד", שעוסקת בדיוק בנושא הזה, יגיעו לסוכנות ויאמרו: "אנחנו מבקשים לשתף פעולה בפרוייקטים משותפים ואתם תעזרו לנו במימון", או שאתם תבחרו ארגונים?

קולט אביטל: איך זה הולך?

קולט אביטל: איך אתם מגייסים את החברה האזרחית?

יגאל יאסינוב: יש לי תוספת לשאלתךְ הראשונה.

יגאל יאסינוב: אמרת שאתם עובדים בחוץ-לארץ כדי להביא לכאן צעירים, דרך כל המסלולים.

יגאל יאסינוב: מה קורה עם הכרה בפדרציה הרוסית?

יגאל יאסינוב: כרגע היא לא קיימת.

יגאל יאסינוב: בכל המדינות יש גוף שנקרא: הפדרציה הציונית המקומית, גוף עליון דרכו עובדים עם הסוכנות.

יגאל יאסינוב: יש רק פדרציה אחת שעובדת, הפדרציה ברוסיה, ומספר שנים דוחים את ההכרה בה.

יגאל יאסינוב: היא פועלת לא רק ברוסיה אלא בכל מדינות חבר המדינות לשעבר.

יגאל יאסינוב: איך אתם עובדים שם אם לא מכירים במסלול הזה?

זאב ביילסקי: הגיוס של "מסע" לא נעשה דרך הפדרציות, אלא דרך כל שליחי הסוכנות ברחבי העולם, דרך כל ארגון שקיים – בכל דרך אפשרית.

זאב ביילסקי: לגבי ההכרה בפדרציה – אני צריך ללמוד את הנושא, אינני מכיר אותו טוב כל-כך.

זאב ביילסקי: אני מציע שמנכ"ל הסוכנות, בסקירתו, יענה גם על שאלות שעלו כאן.

משה גפני: גברתי היושבת-ראש, קצת עִצְבן אותי העניין הזה.

משה גפני: האם בדקתם למה 80% לא מגיעים לארץ?

יגאל יאסינוב: האמריקאים מפחדים כי יש התראות של הממשלה על טרור.

קולט אביטל: זה קיים כל השנים.

משה גפני: זה קיים כל השנים, ולא קשור לפיגועים.

משה גפני: השאלה האם הסוכנות עשתה אי-פעם מחקר.

קולט אביטל: משרד התיירות עשה פעם מחקר.

קולט אביטל: השר לשעבר עוזי ברעם עשה.

משה גפני: משרד התיירות עשה מחקר על התיירים, אבל הסוכנות מתייחסת להיבט הציוני או היהודי של העניין.

זאב ביילסקי: חבר-הכנסת גפני, זה אחד הדברים הכי כואבים ועצובים לכל היושבים בחדר הזה.

זאב ביילסקי: כל תשובה תהיה נכונה.

זאב ביילסקי: הם גם חוששים וגם פוחדים.

קולט אביטל: ויש גם חוסר עניין.

זאב ביילסקי: זה נובע גם מחוסר עניין.

זאב ביילסקי: יש אנשים שיכולים לסיים חייהם כיהודים מבלי שאפילו רגע אחד לא שאלו עצמם האם היה חסר להם משהו במהלך החיים.

זאב ביילסקי: זה לא נובע ממחסור בכסף או כי היו זקוקים לסיוע לנו.

זאב ביילסקי: זה עניין שתלוי כמובן גם במצב הביטחוני ובמצב הכלכלי.

משה גפני: זה שיקול שולי.

זאב ביילסקי: נכון, שולי.

זאב ביילסקי: אבל, אני עדיין רואה די הרבה אנשים שחוששים.

זאב ביילסקי: למשל היום, לדעתי, מסוכן מאוד לנסוע לפריז עיר האורות.

זאב ביילסקי: לא הייתי ממליץ למישהו לנסוע לשם.

זאב ביילסקי: כך שהנושא הביטחוני היום מתחיל לחול על כולם.

זאב ביילסקי: כדי לא להמשיך לשאול כל העת: "למה?

זאב ביילסקי: למה?" החלטנו לעשות מעשה.

זאב ביילסקי: המעשה שלנו הוא לגבי הדור הצעיר.

זאב ביילסקי: זו בהחלט שאלה במקומה.

קולט אביטל: ניתן למנכ"ל לומר את דבריו.

יגאל יאסינוב: יש לי אליו שאלה.

יגאל יאסינוב: הכנסת בשנתיים האחרונה ניסתה להפריע לסוכנות לגייס כסף.

יגאל יאסינוב: זה היה קשור למכירת דירות.

יגאל יאסינוב: האם קיבלתם את הכסף מהמדינה?

יגאל יאסינוב: זה פגע בתרומות מחוץ-לארץ.

יגאל יאסינוב: תורמים אמרו שהם מפחדים לתרום אם המדינה אחר-כך לוקחת את הכסף.

זאב ביילסקי: הוויכוח הזיק לנו מאוד, כאשר אנשים שמעו שממשלת ישראל נהגה כך.

זאב ביילסקי: אבל התמיכה שקיבלנו מכאן ומאנשים נוספים סייעה להוריד את הנושא הזה מסדר-היום.

זאב ביילסקי: גם שר השיכון ושרת המשפטים סייעו לנו.

יגאל יאסינוב: קיבלתם את הכסף?

זאב ביילסקי: אנו מקבלים אותו לאורך תקופה ארוכה.

זאב ביילסקי: לא נראה לי שתקציב המדינה יתערער כתוצאה מכך, אבל האמינות של הממשלה בעיני הרבה מאוד אנשים בחוץ בהחלט עלתה.

זאב ביילסקי: אנחנו שמחים מאוד שזה הסתיים.

משה ויגדור: (מציג שקפים.

משה ויגדור: ) גבירתי היושבת ראש, חברים נכבדים, בחרנו להציג כאן היום את הפעילויות שלנו בארץ בראי של עידוד עלייה וקליטה לאור מה שאנו עושים כאן בארץ.

משה ויגדור: אתחיל עם סקירה די מהירה על פעילויות נבחרות.

משה ויגדור: אנחנו עושים עוד הרבה מאוד פעילויות נוספות ואלה פעילויות נבחרות.

משה ויגדור: כאשר בודקים אותן עם כל המנופים של כמה משקיעה הסוכנות בפעילויות במדינת ישראל, זה מגיע לסדר-גודל של 650 עד 700 מיליון שקל בשנה.

משה ויגדור: אלה פעילויות משמעותיות מאד.

משה ויגדור: תוכנית "מסע" שהוזכרה תופעל בשיתוף פעולה עם הממשלה.

משה ויגדור: היא תגיע בעוד מספר שנים להיקף של 20 אלף צעירים, וההשקעה שלנו בה תהיה 225 מיליון שקל בשנה.

משה ויגדור: השקעה זהה תהיה בממשלה, ותהיה השקעה נוספת גם מהקהילות.

משה ויגדור: "עתידים" ו"נטע" הן שתי תוכניות שבאות לעודד נוער מהפריפריה בתחומי המדעים וההשכלה הגבוהה.

משה ויגדור: הן נעשות בתיאום עם משרד הביטחון.

משה ויגדור: שר הביטחון מעורב מאוד בפרויקט "עתידים", ויש בו תוצאות טובות מאד.

משה ויגדור: הסוכנות משתתפת יחד עם שותפים אחרים בפיתוח הנושא הזה.

משה ויגדור: פרויקט מינהל הסטודנטים – זה פרויקט מסורתי שכולם מכירים, שמסייע מאוד לסטודנטים מכל העולם, עולים חדשים, ללמוד כאן.

משה ויגדור: מרכזי קליטה – זאת פעילות מסורתית של הסוכנות.

משה ויגדור: ציינו, ואני מוכרח לציין זאת שוב, שאנו רואים בדאגה את החלטת האוצר לצאת למכרז לניהול מרכזי קליטה.

משה ויגדור: אנחנו קוראים לוועדה להתייחס לנושא הזה.

משה ויגדור: אני חושב שבעניין הזה יש בעיה.

משה ויגדור: אפשר לנהל את מרכזי הקליטה כנראה בהרבה פחות כסף, אבל עם שירותים הרבה פחות טובים.

משה ויגדור: המשמעות היא פחות עובדים סוציאליים, פחות פעילויות תרבות, פחות פעולות סיוע ופחות פעולות רווחה.

משה ויגדור: אנחנו חוששים שאם יהיה מכרז יזכה הזול ביותר אבל לא בהכרח הטוב ביותר, ואז מי שיינזק הם כמובן העולים ובסוף מדינת ישראל.

משה ויגדור: כרגע הפעילות שלנו במרכזי הקליטה מסתכמת בכ-100 מיליון שקל בשנה.

קולט אביטל: אז צריך לעשות מכרז איכותי ולא כמותי.

יגאל יאסינוב: פרט לסוכנות, אין גופים שיודעים להפעיל את מרכזי הקליטה.

יגאל יאסינוב: זה לא סתם.

קריאה: להפריט את הקליטה.

משה ויגדור: זה נושא שיש לו חשיבות רבה וצריך בהחלט להתייחס אליו.

משה ויגדור: מכללות אקדמיות – הסוכנות עדיין פעילה בהן.

משה ויגדור: מכללות, בעיקר בפריפריה, כמו "תל-חי" ו"ספיר", קולטות הרבה מאוד עולים ומהוות פוטנציאל לקליטת עולים צעירים שרוצים ללמוד בארץ ולא תמיד יכולים לעבור את כל המשוכות של הדרישות הגבוהות באוניברסיטאות.

משה ויגדור: בניית מבני ציבור בפריפריה – זו פעילות שאנו ממשיכים בה באופן מסורתי שנים רבות, של מפעלי קרן החינוך ומבני ציבור אחרים, בהשקעה משמעותית של 220 מיליון שקל בשנה.

משה ויגדור: מלבד זה, יש הכשרות והדרכות של פעילי ציבור ופעילים שונים שמגיעים מחוץ-לארץ לסוכנות, בעיקר למחלקה לחינוך, ומקבלים הכשרות והדרכות.

משה ויגדור: חברות-בת ופעילויות יזמיות – כאן עושה הסוכנות מבצע מעניין מאוד, על מנת לסייע בקליטת עולים מבוגרים, בעיקר ממדינות חבר העמים.

משה ויגדור: ביחד עם קרנות אמריקאיות וסיוע של ממשלת ישראל היא מקימה בתי-אבות ומאפשרת לאנשים לחיות שם במחיר מוזל יחסית, כולל במחלקות סיעודיות.

משה ויגדור: זאת פעילות שלא היתה בעבר.

משה ויגדור: הצגנו את הנושא הזה כאן בפגישה עם ראש הממשלה, משום שהממשלה קיצצה בתקציבי ההשתתפות.

משה ויגדור: אנו חושבים שזה לא נכון, משום שבסך-הכול בכל השקעה כזו 60% נותנת הסוכנות ו-40% המדינה.

משה ויגדור: נותנים בזה פתרון לאנשים מבוגרים שאין להם שום פתרון אחר.

קולט אביטל: פה כבר הפסדנו תקציב של לפחות שנה אחת.

קולט אביטל: זה הסיפור של "עמיגור".

משה ויגדור: נכון.

משה ויגדור: אנחנו מקווים שבעקבות העלאת הנושא גם כאן בוועדה וההיכרות עמו תהיה דינמיקה שתוביל לכך שאפשר יהיה לראות את חידוש הפרויקט.

קולט אביטל: העלינו זאת בפני ראש הממשלה בזמנו.

זאב ביילסקי: העלינו זאת בפני ראש הממשלה לפני כמה ימים והוא נתן מכה על השולחן, ומנכ"ל משרד ראש הממשלה הניד בראשו במשך חמש דקות, ואחר-כך הם עברו לבעיה הבאה.

זאב ביילסקי: אם גבירתי תוכל להתקשר לשר האוצר או למנכ"ל משרד האוצר – אני יכול לתת לך את מספר הטלפון האישי של מר קובי הבר, שזה יותר טוב מאשר כל ראש הממשלה וכולם ביחד – ואם גבירתי תוכל להסביר את חשיבות הנושא הזה – נוכל מחר לתת פתרון לבעיה של מאות משפחות ומאות קשישים.

חביב קצב: הסעיף לא מתוקצב.

קריאה: נכון, אנחנו יודעים.

קריאה: לכן העלינו זאת, ואנו מעלים זאת פה שוב.

קולט אביטל: משרד השיכון צריך לתקצב 40%.

קולט אביטל: האם השר יצחק הרצוג לא מבין זאת?

קריאה: הוא מבין מאד.

קריאה: אין לו תקציבים.

קריאה: את כל סעיף הדיור הציבורי גמרו לו לגמרי.

חביב קצב: ב-2003 הסעיף נסגר.

קולט אביטל: אני לא זוכרת בדיוק, אבל כמדומני מדובר על למעלה ממיליון שקל בשנה.

משה ויגדור: אלה בסך הכול סכומים גבוהים, משום שנחוצים כמה מליוני דולרים בשנה להחזקת בתי-אבות.

משה ויגדור: יש עדיין המשך פעילות מהעבר בכמה מקומות, למשל הקמת בניין כזה בתל-אביב.

משה ויגדור: הכסף מגיע מקרן ויינברג ומוועדת התביעות.

משה ויגדור: כאשר אנחנו לא מבקשים מהם, מישהו אחר מקבל את הכסף והוא הולך למקומות אחרים.

משה ויגדור: חבל, כי זה היה מאפשר לפתוח עוד בתי אבות כאלה.

קריאה: זה גם הולך למקומות אחרים, וקרוב לוודאי שלא בישראל.

קולט אביטל: את זה אנחנו יודעים.

משה ויגדור: "שותפות 2000" – זה דבר מסורתי שמערב 40 קהילות מחוץ-לארץ, בעיקר מארצות-הברית.

קולט אביטל: האם אתם מרחיבים את זה?

משה ויגדור: כל הזמן זה בהרחבה.

משה ויגדור: יש כל הזמן קהילות חדשות שמעוניינות להיכנס.

משה ויגדור: רוצים לעשות קונסורציום של קהילות.

משה ויגדור: זה דבר חשוב, בהחלט, כי הוא מחזק את הקשר בין הקהילות היהודיות בכל העולם והקהילות בארץ.

משה ויגדור: פיתוח הנגב והגליל – חברת "דרומה" הוקמה לפני חודש עם יזמים כמו מר איתן ורטהיימר ואנשים נוספים, בברכת משרד ראש הממשלה.

משה ויגדור: זו מעורבות שלנו ברמה של 50% עם השותפים הנוספים.

משה ויגדור: זה יהיה הכלי המרכזי לפיתוח הנגב.

משה ויגדור: גם משרד המשנה לראש הממשלה, מר שמעון פרס, מעורב בתוכניות האלה.

משה ויגדור: אנו מקווים שהחברה הזאת תוכל להראות השקעות מסיביות משמעותיות מאוד שיגיעו מתרומות, מכספי סיוע של ממשלת ארצות-הברית וגם מכספי המדינה, והיא תהיה ה-interface המוביל בפיתוח הגליל והנגב, כאשר מדובר כמובן גם במקומות תעסוקה וקליטה של עולים חדשים ומתן פתרונות דיור.

משה ויגדור: מלגות לסטודנטים בפריפריה – הקרנות שלנו מסייעות לסטודנטים בפריפריה, במתן מלגות, עם העדפה לעולים חדשים.

משה ויגדור: קליטה חברתית – הוזכר "בבית ביחד".

משה ויגדור: צריך לציין שמספר המתנדבים מרשים בצורה לא רגילה.

משה ויגדור: כ-5,000 משפחות ישראליות כבר קשורות לאימוץ, ומתוכן למעלה מ-2,000 מאמצות צעירים שבאים בתוכניות "נעל"ה" ו"סל"ע" ונותנות להם גיבוי ויכולת להיקלט בארץ בצורה טובה.

משה ויגדור: צריך לזכור שכ-90% מהצעירים והצעירות שבאים בנעל"ה נשארים בארץ לאחר מכן ולא חוזרים לארצות מוצאם, הם מתאזרחים וממשיכים לחיות כאן.

זאב ביילסקי: והולכים לשירות צבאי.

משה ויגדור: אולפן גיור – הסוכנות מעורבת מאוד בנושא גיור, על מנת לאפשר לאנשים להיקלט כראוי.

משה ויגדור: זה כולל לימוד, הקניית זהות יהודית, כל ההכשרות, כולל מימון של קורסים ביחד עם המשרד לקליטת העלייה.

משה ויגדור: דרך אגב, גם פרויקט "בבית ביחד" הוא שיתוף פעולה עם משרד הקליטה.

משה ויגדור: נושא הגיור חשוב ביותר ודורש משאבים גדולים.

משה ויגדור: כפי שרשום פה, יש גם סיוע להתאחדויות עולים, למעט המקרה הלא נעים שקרה בשבועיים האחרונים.

קולט אביטל: גם אחרים טוענים שהם לא מקבלים.

משה ויגדור: אנחנו מממנים אותם.

משה ויגדור: היה צורך להתאים במקצת ולשנות את הקריטריונים.

קולט אביטל: הנה, אנשי התאחדות עולי צרפת אומרים שהם לא מקבלים.

משה ויגדור: מר אריה אזולאי ודאי יוכל להתייחס לזה.

משה ויגדור: היה דיון משמעותי מאוד בחבר הנאמנים.

משה ויגדור: היה צורך לשנות את הקריטריונים, להוריד ממדינות שבעבר קיבלו הרבה אבל העלייה מהם פחתה ולהוסיף למקומות שמהם יש יותר עולים.

משה ויגדור: מייד נתייחס לזה בנפרד.

יגאל יאסינוב: כאילו איחדו והתחילו לסבסד הכול דרך ארגון אחד, לשעבר הפורום הציוני.

יגאל יאסינוב: הבנתי שדרכם מסבסדים הכול.

אריה אזולאי: אלה שני דברים שונים.

אריה אזולאי: הבסיס של ההתאחדויות הוא בעצם הסוכנות היהודית.

אריה אזולאי: זה בסיס המימון שלהן.

אריה אזולאי: תקציב התאחדויות העולים, למרות כל הקיצוצים, נשאר היציב ביותר.

אריה אזולאי: עשינו shifting פנימי, כאשר לקראת השנה הבאה הורדנו 25% מתקציב ה-core והעצינו לגיוס מיועד את ה-25%.

אריה אזולאי: כלומר, בסופו של דבר, בסוף השנה התקציב יישאר.

קולט אביטל: מה זה "העצינו"?

אריה אזולאי: אם מתוקצבים 3 מיליון דולר, הבאנו 25% מהתקציב הבסיסי בנוסף ל-90 מיליון שאנחנו מגייסים כתקציב מיועד.

אריה אזולאי: הולכים לפדרציות ומבקשים מהן לתת כסף לפרויקטים של התאחדויות עולים, כי יש פדרציות שלא רוצות לתת כסף סתם.

קולט אביטל: אתה הופך את זה מתקציב גלובלי לתקציב מיועד.

אריה אזולאי: הקריטריונים חיוביים.

אריה אזולאי: שילבנו את עבודת התאחדויות העולים למשימות ענייניות, כמו "בבית ביחד", כמו לחכות לעולה בשדה התעופה, ולא סתם פעילות חברתית.

אריה אזולאי: חבר הכנסת יאסינוב מתייחס לתהליך איחוד ההתאחדויות בברית-המועצות.

אריה אזולאי: אותו הסדר שנקבע כאן ממשיך.

אריה אזולאי: האוקראינים קיבלו את זה.

אריה אזולאי: בזמן חבר הנאמנים הגיעה ידיעה בנושא הזה.

משה ויגדור: והיתה סערה.

אריה אזולאי: הבחור היחיד שהיה בקשר אתנו הוא בדיוק האדם החשוד בזיוף מסמכים, לכן הקפיאו את הכסף עד לבירור, לא יותר.

משה ויגדור: זה ייפתר.

אסתר טובול-בלום: אנחנו מודים מאוד שהצעתם להחזיר את הכסף, ושתגייסו את החצי מיליון החסרים.

משה ויגדור: ואולי יותר.

אסתר טובול-בלום: הבעיה העיקרית, שחבר הנאמנים של הסוכנות החליט לא לתקצב את התקציב הבסיסי של כל ארגון וארגון, אלא כל ארגון יתוקצב על-פי הפעילות.

אסתר טובול-בלום: זה אומר שאין לנו תקציב בסיסי, וגם לא ינתנו לנו מקדמות, ואף אחד לא יידע לאן הוא הולך.

אסתר טובול-בלום: אנחנו חושבים שזה מעשה לא נכון.

אסתר טובול-בלום: הארגונים הקטנים שקולטים מעט עולים בשנה הרי זקוקים ליותר כסף.

אסתר טובול-בלום: אתה לא יכול לתת 20% מתקציב של 100 שקלים עבור ארגון.

אסתר טובול-בלום: הארגון לא יכול להתקיים.

אסתר טובול-בלום: כאשר יש עלייה של עשרות אלפי אנשים בשנה התקציב לבסיס הארגוני גדול הרבה יותר, ואולי כאן לא צריך כל-כך הרבה, ומצד שני הארגונים הקטנים ייפגעו, בצרפת ובאנגליה וכולי.

אסתר טובול-בלום: למרות שהצרפתים והאמריקאים מספרם מכובד מאוד, הבנו שעל-פי השיטה החדשה התקציב יירד בצורה דרסטית.

אסתר טובול-בלום: בכל הארגונים האלה עשו בשנים האחרונות שינוי מבני דרסטי, אנשים כבר לא עובדים במשרות מלאות, ועובדים בשכר מינימום.

אסתר טובול-בלום: אנחנו לא יודעים לאן ארגוני העולים יילכו, האם יש מגמה לסגירת כל הארגונים האלה.

משה ויגדור: אנחנו ערים לנושא הזה ונראה איך נתקדם בגיוס הכסף.

משה ויגדור: דרך זה נדע מה לעשות, וניקח בחשבון את מה שנאמר כאן, בהחלט.

משה ויגדור: בנושא הכפרים של עליית הנוער – זאת מעורבות של הסוכנות שבעבר היתה מסיבית מאוד.

משה ויגדור: אנחנו מתמקדים היום במספר כפרים, מתאמים את כל מה שנעשה שם ביחד עם משרד החינוך, ועושים את זה באופן צמוד מאוד.

משה ויגדור: במקומות בהם יש לנו שיתוף פעולה עם החברה הישראלית, כמו ברמת הדסה, שם מר אבי נאור מעורב, גם בכסף וגם בניהול, רואים תוצאות טובות מאוד.

משה ויגדור: אנחנו מקווים שגם בכפרים האחרים נצליח, בנוסף למשרד החינוך, להביא עוד שותפויות מן הסוג הזה.

משה ויגדור: נעל"ה – הוא פרויקט חשוב מאוד.

משה ויגדור: באמצעות הפרויקט הזה מגיעים לישראל – עכשיו קצת פחות אבל בשיא הגיעו כ-3,000 צעירים וצעירות – ואחר-כך חלקם נשארים.

משה ויגדור: זה פרויקט מוצלח וצריך להמשיך לפתח אותו.

משה ויגדור: דיברתי הבוקר עם מנכ"לית משרד החינוך על בעיית המכרזים.

משה ויגדור: אנחנו מקווים שגם כאן

משה ויגדור: אפשר יהיה לשכנע לא לעשות מכרז בשלב זה, אלא לתת למערכת לעבוד ולהמשיך להצליח כפי שהיא מצליחה.

משה ויגדור: מלבד זה, יש קרנות שונות שמנהלת הסוכנות בארץ, כולל קרן לעידוד יזמות עסקית, שחשובה מאוד לעולים חדשים.

משה ויגדור: מאפשרים לעולה חדש שרוצה להקים עסק לקחת הלוואה, ולהחזיר אותה כאשר העסק מצליח.

משה ויגדור: התוכנית הבאה, שאראה עכשיו ביתר פירוט, קרויה Youth Future – "דור העתיד".

משה ויגדור: המטרה, להפעיל תוכנית מעורבות מחוללת שינוי עבור ילדים ונוער בסיכון, שתאפשר להם לפרוץ את מעגל המצוקה והעוני.

משה ויגדור: כל מה שאגיד עכשיו אחבר עוד רגע לנושא העלייה והקליטה.

משה ויגדור: זה מעורבות בחברה הישראלית, צמצום פערים, תוך מעורבות הקהילות בחוץ-לארץ ותוך פעילות עם קהילות העולים בארץ.

משה ויגדור: זאת תוכנית הוליסטית, מגיל 6 עד 18, לכיתות א'-י"ב, המבוססת על מודל שותפות.

משה ויגדור: יש הרבה פעילות של קהילות בחוץ-לארץ, וניתן לבצע מדידה איך הדבר מתקדם.

משה ויגדור: עקרונות התוכנית – נבטיח שכל ילד וילדה יקבלו הזדמנות להעצים ולמצות את הפוטנציאל שלהם.

משה ויגדור: נרצה להעצים קבוצה של צעירים ישראלים שמחויבים לשינוי חברתי, כדי שיוכלו לעבוד עם הילדים ולהיות מאמנים ונאמנים.

משה ויגדור: נמקד את התוכנית סביב הילד.

משה ויגדור: נעמיד לרשות הילדים מערכת תמיכה מכיתה א' ועד כיתה י"ב, ושוב, הכול ביחד עם הקהילות היהודיות מעבר לים.

משה ויגדור: לילדים בגיל צעיר יותר – תיבנה מוטיבציה, תועמד מערכת סיוע ותובטח הזדמנות לפיתוח כשרונות במגוון תחומים.

משה ויגדור: למתקדמים יותר – נגדיל את מספר בני הנוער שמסיימים תיכון עם ציוני בגרות ונפתח מצוינות מקצועית, עוד פעם, הכול כמובן למטרת צמצום פערים.

משה ויגדור: אפשר לראות כאן את המודל – הילד במרכז, יש נאמן, יש קהילה, יש שותפות – יהודים מחוץ-לארץ שמעורבים בזה, הקהילות – ובתוך כל זה נמצאים גם מתנדבים מהארץ.

משה ויגדור: בשנה הבאה נעשה פיילוט עם למעלה מ-3,000 ילדים, 9 רשויות מקומיות, 5 קהילות מחוץ-לארץ, 2 קרנות, וצעירים נאמנים.

משה ויגדור: הוקצב לזה תקציב של כ-4.5 מיליון דולר לשנה הבאה, שזאת ההתחלה.

משה ויגדור: כפי שאמרתי, נגיע ל-60 מיליון דולר.

משה ויגדור: הערך המוסף, שיש כמה שותפים – הסוכנות היהודית, יהדות העולם, תורמים ישראלים, שותפים מקצועיים, ושותף נוסף שיהיה גורם מתנדב גדול.

קולט אביטל: אני מתנצלת, אדוני המנכ"ל, אני נאלצת לעזוב.

קולט אביטל: זה לא חוסר כבוד ובוודאי לא חוסר עניין, אלא יש עכשיו ישיבה של נשיאות הכנסת.

קולט אביטל: פרופ' נודלמן ימלא את מקומי, אני בטוחה שבהצלחה, וככל שאוכל אנסה להגיע לכאן מהר חזרה.

קולט אביטל: למרות שזה לא נהוג, אני מבקשת כבר עכשיו להודות.

קולט אביטל: לפחות התבשרנו כאן על שני דברים חדשים שמעניינים אותנו מאוד – בוודאי מה שתיארת עכשיו, ודבר שני, זה לא פוטר אותנו מדיון נוסף על החינוך היהודי בחוץ-לארץ, או חינוך על ישראל בחוץ-לארץ, פרט לתוכניות של הבאת נערים לארץ.

משה ויגדור: לסיכום, כל מה שאמרתי עד כה זה איך אנחנו מחברים את החברה הישראלית ואת הפעילות שלנו עם עולים חדשים, איך מערבים אותם גם בפתרון בעיות וגם כמתנדבים, ואיך מערבים קהילות מעבר לים, גם הפדרציות בארצות-הברית וגם קהילות נוספות בארצות נוספות, בפעילות שאנחנו עושים בארץ.

משה ויגדור: תודה רבה.

מיכאל נודלמן: תודה.

מיכאל נודלמן: המשרד לקליטת העלייה.

חביב קצב: כפי שאמרו יושב-ראש הסוכנות היהודית והמנכ"ל, אנחנו עובדים בשיתוף פעולה מלא ומתואמים בכול.

מיכאל נודלמן: יש כאן נציגים של משרד החינוך, התרבות והספורט?

מיכאל נודלמן: אין לכם שאלות, הכול ברור?

עמיהוד בהט: הכול ברור וידוע.

עמיהוד בהט: אנחנו מברכים על הפעילות של הסוכנות ועל שיתוף הפעולה.

מיכאל נודלמן: נעים לשמוע.

מיכאל נודלמן: אני חוזר על השאלה שלי.

מיכאל נודלמן: המצב ברוסיה לא טוב, ברחובות מוסקבה מסתובבים לאומנים ופשיסטים, ויהודים מתחילים לצאת מרוסיה.

מיכאל נודלמן: האם אתם מכירים את המצב הזה?

מיכאל נודלמן: האם אתם מוכנים לגל עלייה?

מיכאל נודלמן: אולי לא יהיה גל עלייה כזה, אבל יש סיכוי גדול שכן יהיה גל עלייה מרוסיה.

זאב ביילסקי: הייתי עכשיו 3 ימים במוסקבה.

זאב ביילסקי: אנחנו מוכנים לכל מה שיקרה.

זאב ביילסקי: אני רוצה להדגיש, שאנחנו הולכים היום לשיתופי-פעולה עם אנשים יוצאים מן הכלל שפועלים ברוסיה.

זאב ביילסקי: אחד מהם, למשל, הוא מר לב לבייב.

זאב ביילסקי: ישבתי שם במשך מספר שעות וקיבלתי סקירה על מה שהאדם הזה עושה שם – זה לא יאומן.

זאב ביילסקי: פשוט לא יאומן איך אדם אחד עושה כזאת פעילות.

זאב ביילסקי: הוא הקים עשרות מוסדות חינוך, כל 10 חודשים מקים בית-ספר, וכל בית-ספר יפה יותר מאלה שאני מכיר ברעננה, תארו לעצמכם איזה בתי-ספר הוא מקים.

יוחנן בן-יעקב: כדאי להוסיף, שיש היום בארץ 350 תלמידים שהם בוגרי תוכנית משותפת שהסוכנות היהודית ומשרד החינוך ומר לב לבייב הביאו לארץ.

זאב ביילסקי: דיברנו אתו עכשיו למשל על מעורבות שלו בנעל"ה.

זאב ביילסקי: הוא יעזור לנו להפיץ את דבר נעל"ה בכל רחבי ברית-המועצות לשעבר.

זאב ביילסקי: הוא הרי רוצה בסך הכול שיבואו לבתי-ספר שלו – אדרבה, שיבואו, חלק יבוא לכאן, חלק יבוא לשם.

זאב ביילסקי: אגב, הוא סיפר גם על פעילות שהוא עושה בניו-יורק, זה פשוט לא יאומן.

זאב ביילסקי: הוא סיפר שהקים שם בית-ספר יהודי וחבר'ה מהחינוך החרדי רצו ללמוד בו, חשבו שיהיה טוב יותר.

זאב ביילסקי: אמר להם: לא, זה לא בשבילכם, אלא רק לילדים שלומדים ב-Public schools שיבואו לבית-ספר יהודי.

זאב ביילסקי: רק בשבילם הקים בית-ספר.

זאב ביילסקי: יש עוד מגמות כאלה.

זאב ביילסקי: אנחנו הולכים לשתף פעולה עם כולם כדי שנוכל להביא יהודים רבים ככל האפשר למדינת ישראל.

זאב ביילסקי: ואלה שמתמהמהים בינתיים, שיהיה להם משהו מהחינוך היהודי שם, זה חשוב מאוד.

יגאל יאסינוב: אני רוצה לדבר על שיתוף הפעולה ביניכם ובין המשרד לקליטת העלייה, בשל סיבה אחת.

יגאל יאסינוב: אני רוצה לספר לכם סיפור, על מה שקרה השנה.

יגאל יאסינוב: הצלחתי לאשר כסף עבור המשרד לקליטת העלייה למספר פרויקטים.

יגאל יאסינוב: בינתיים חלק מהכספים הללו עומדים לחזור למדינה כי המשרד לקליטת העלייה לא הצליח לממש את הפרויקטים.

יגאל יאסינוב: אני מבקש לשאול, האם פנו לסוכנות בבקשה להשתמש בכסף ולקדם את הפרויקטים המשותפים?

יגאל יאסינוב: האם פנו לסוכנות בבקשה לבנות פרויקטים לקידום מדענים עולים שעוסקים במדעי הרוח?

יגאל יאסינוב: לזה הוקצבו 750 אלף שקל.

יגאל יאסינוב: האם פנו אליכם בבקשה לבנות פרויקטים משותפים כדי לעזור לטיפול במדענים עולים בארץ, לפעילות של בתי טכנולוגיה?

יגאל יאסינוב: לזה הוקצבו 500 אלף שקל.

יגאל יאסינוב: האם פנו אליכם בבקשה לקדם יחד פרויקטים של מורים עולים למען ילדים עולים?

יגאל יאסינוב: לזה הוקצבו 750 אלף שקל.

יגאל יאסינוב: זו סקירה קצרה על הכספים שהועברו.

יגאל יאסינוב: השאלה האם פנו אליכם.

יגאל יאסינוב: אני לא בטוח שתוכל לענות עכשיו.

יגאל יאסינוב: אם הם לא פנו, אז יש כאן כנראה בעיה בקשר בין המחלקה לישראל, או של מחלקת העלייה.

יגאל יאסינוב: לא שלכם, כי אתם אפילו לא ידעתם על כך.

מיכאל נודלמן: אתה צריך לשאול את המשרד לקליטת העלייה.

יגאל יאסינוב: אני יודע שהמשרד לקליטת העלייה לא פנה.

זאב ביילסקי: לנו יש התמחות מיוחדת בהוצאת כספים – תן לנו כסף, צ'יק צ'ק נמצא מה לעשות בו, אין שום בעיה.

יגאל יאסינוב: אם המשרד לקליטת עלייה עכשיו יבוא אליכם, אולי אפשר יהיה לקדם את הפרויקטים.

חביב קצב: המשרד לקליטת העלייה רוצה לשתף פעולה עם הסוכנות היהודית, אבל כדי להעביר את הכסף באמצעותם, גם לפעילות הזאת אנחנו צריכים פטור ממכרז.

חביב קצב: אנחנו לא יכולים לבוא לבד לסוכנות היהודית ולהגיד: קחו כסף צבוע ותעשו מה שאתם רוצים, או מה שאנחנו ואתם רוצים.

חביב קצב: מה שמעכב את הביצוע, בעיקר בנושא המדענים ובנושא בתי הטכנולוגיה, החצי מיליון שקל – זה הדבר היחיד שכרגע מעוכב – הוא הצורך במכרזים.

יגאל יאסינוב: לגבי שני הנושאים האחרים, אני אומר לך, זה לא מעכב, כי הסכמנו שתעבירו את הכסף לפרויקטים אחרים, כי הפרויקטים תחת השם הזה לא בוצעו.

חביב קצב: אני לא יכול לענות לך ברגע זה.

חביב קצב: טיפלתי בנושא החצי מיליון שקל למדענים ובתי טכנולוגיה ויש בעיה במכרזים.

חביב קצב: גם אם נרצה לעבוד עם הסוכנות היהודית, נצטרך לקבל פטור ממכרז.

יגאל יאסינוב: הסוכנות היהודית יכולה לגשת למכרז?

יגאל יאסינוב: התנאים מאפשרים לסוכנות לגשת למכרז?

חביב קצב: כל אחד יכול לגשת למכרז, אבל התהליך ארוך.

חביב קצב: אנחנו רוצים לחסוך את התהליך של יציאה למכרז כדי לנצל את הכסף, ומנסים לפתור את הבעיה דרך חוק חובת המכרזים.

חביב קצב: אבל גם אם ננסה לעבוד עם הסוכנות היהודית, גם הסוכנות היהודית צריכה פטור ממכרז.

חביב קצב: אנחנו לא יכולים לעבוד איתם בלי פטור ממכרז.

זאב ביילסקי: לפי דעתי בנושאים של פטור ממכרז הרבה יותר נוח כשבא גוף כמו הסוכנות יחד עם המשרד לקליטת העלייה מאשר כשבא מישהו פרטי.

חביב קצב: אני מסכים, אבל היום לצערי גם הדרך הזאת מלאת קשיים.

יגאל יאסינוב: אולי כאן אנחנו יכולים כמחוקקים לתקן משהו.

משה ויגדור: הוועדה יכולה לעשות כאן עבודה.

יגאל יאסינוב: אולי יש משהו מתחת לעינינו שלא ידוע לנו.

יגאל יאסינוב: בואו נשב ונחליט מה אנחנו צריכים לעשות.

חביב קצב: אעביר את המסר הזה למנכ"ל.

חביב קצב: אני רוצה לציין שיש מדיניות אצל החשב הכללי, שצריך לצאת למכרז על כל דבר שזז.

קריאה: שמעתי שגם את התפקיד של יושב-ראש הסוכנות היהודית רוצים להוציא למכרז ...

יוחנן בן-יעקב: לפני שנתיים ורבע, בסיכום בין קודמו של מר ביילסקי ובין שרת החינוך, התרבות והספורט, החלה לפעול תוכנית "חפציבה", בשיתוף פעולה מלא בין הסוכנות היהודית ובין משרד החינוך.

יוחנן בן-יעקב: למיטב הערכתי, כמי שליווה אותה מיום שנולדה, היא פורחת ומשגשגת.

יוחנן בן-יעקב: לדעתי המהלך היה נכון.

יוחנן בן-יעקב: אני מקווה מאוד שהסוכנות היהודית תראה את זה כפרויקט ארוך-טווח עם מערכת החינוך, במיוחד במדינות כל-כך קשות ומסובכות.

יוחנן בן-יעקב: יש לנו היום בעיות קשות מאוד בתוך בתי-הספר שם, בשל מדיניות השלטונות, ואנו משקיעים מאמץ גדול מאוד.

יוחנן בן-יעקב: אני מקווה מאוד שהסוכנות תראה את זה כפרויקט לאורך ימים ושנים, כי לדעתי לא נכון שהמדינה תישא לבדה בעול.

יוחנן בן-יעקב: רוב התקציב, שני שלישים ממנו, עדיין באים ממדינת ישראל.

יוחנן בן-יעקב: יש היום בארץ 350 ילדים, תלמידי כיתות י"א.

יוחנן בן-יעקב: בברית-המועצות י"א היא השנה האחרונה ללימודים, פרט למדינות הלטביות שמכניסות עכשיו שנת י"ב.

יוחנן בן-יעקב: הם מסיירים בארץ במשך 10 ימים.

יוחנן בן-יעקב: הרעיון, להביא לכך שכאשר יחליטו מה יעשו בשנה הבאה ואילך, יראו את ישראל כאופציה מרכזית.

יוחנן בן-יעקב: לכן מביאים אותם לסיור באתרים ובמקומות ובמוסדות שמהווים עבורם פוטנציאל, כולל האוניברסיטה וכדומה.

יוחנן בן-יעקב: יחד עם זה, עלינו להיות מודעים לעובדה, שלא "תגלית" ולא "מסע" ולא אף אחת מהתוכניות האלה מוכנה לקחת תלמידי כיתות י"א אל תוך המערכת ולהביא אותם לארץ.

יוחנן בן-יעקב: נוצר מצב, שאנחנו משקיעים בילד מכיתה א' ועד י"א.

יוחנן בן-יעקב: רק בזכות מר לב לבייב הצלחנו עכשיו להביא 350 תלמידים, שזה שליש מהמחזור.

יוחנן בן-יעקב: נדמה לי שיש מקום לבחון מחדש ב"תגלית", האם לא רצוי שתלמידים שלמדו בבית-ספר יהודי, שמדינת ישראל והסוכנות היהודית משקיעים בהם כל-כך הרבה כסף מדי שנה, יבואו לכאן בסוף כיתה י"א כדי לראות את האפקט של "תגלית" בהמשך.

יוחנן בן-יעקב: כי אם הם הולכים שם לאוניברסיטה קשה מאוד לתפוס אותם אחר-כך.

יגאל יאסינוב: "תגלית" זה מה שהיה "נעלה 16"?

יוחנן בן-יעקב: לא, אין שום קשר בין שני הדברים האלה.

יגאל יאסינוב: אני יודע שאנשים מרוסיה ומאוקראינה פוחדים לשלוח ילדים ארצה לפרויקט תחת השם "נעלה 16".

יוחנן בן-יעקב: תוכנית "תגלית" מקבילה ל"מסע" – תוכנית של 10 ימים בארץ.

יוחנן בן-יעקב: אני רוצה לציין שעד היום שיתוף הפעולה בין משרד החינוך ובין הסוכנות היהודית בעניין "חפציבה" מצוין, רק שימשיך כך.

מיכאל נודלמן: אני מבקש להגיד לסיכום הישיבה, שנים רבות אני שומע סקירות של יושבי-ראש הסוכנות, והיום היה יום שקט, בלי שום ויכוחים.

מיכאל נודלמן: אולי זה נובע מכך שיושב-ראש הסוכנות הנוכחי רק התחיל בעבודתו, אבל אני חייב לציין שתמיד יש כאן מלחמות גדולות.

מיכאל נודלמן: יש לך מזל שלא הגיעו הרבה חברי כנסת ושיושבת-ראש הוועדה הלכה מכאן.

מיכאל נודלמן: ברצינות, אני רוצה להגיד ששמענו כאן על תוכניות טובות.

מיכאל נודלמן: תמיד יש בעיות – אם יש כסף יש בעיות, אם אין כסף יש בעיות, אם יש תוכניות יש בעיות.

מיכאל נודלמן: במשך 3 שנים הייתי נשיא הפורום הציוני.

מיכאל נודלמן: מפריעה לי הבירוקרטיה בסוכנות, הכול כדי לחסוך בכסף.

מיכאל נודלמן: רוב האנשים עובדים בהתנדבות אולם יש מנגנון של כמה אנשים שמקבלים שכר.

מיכאל נודלמן: אם במשך 3 חודשים אדם לא מקבל כסף הוא לא יכול לעשות אחר-כך שום דבר.

מיכאל נודלמן: אבל יש עיכובים כאלה לא אחת, לפעמים אפילו פעמיים בשנה.

מיכאל נודלמן: כך אי אפשר לעבוד עם ארגונים שעובדים בהתנדבות, עם ארגונים ציבוריים.

מיכאל נודלמן: צריך להיות כבוד כלפי ראשי הארגונים האלה.

מיכאל נודלמן: יש בעיה בדרך ההתקשרות.

מיכאל נודלמן: לכן עזבתי את זה, העברתי הכול לגברת סופה לנדבר, כי אני לא רוצה להיות קורבן של פקידים בסוכנות.

מיכאל נודלמן: עכשיו עושים אותו דבר עם התאחדות יוצאי אוקראינה.

מיכאל נודלמן: לדעתי הסוכנות צריכה להיות יותר אנושית, לשמור על כבוד האנשים שרוצים לעזור בהתנדבות.

מיכאל נודלמן: אני מבקש להודות לכל האנשים שהגיעו לכאן ולאחל לכם עבודה פורייה, פחות ויכוחים ויותר עבודה בשטח.

זאב ביילסקי: תודה רבה.