ועדת החוקה, חוק ומשפט, כנסת 16, פרוטוקול מספר 594, 2005-09-15 09:00

מיכאל איתן: זה לקריאה פעם ראשונה?

קרן ויינשל: לא, שנייה ושלישית.

קרן ויינשל: בהצעה זו ההצבעה תהיה על דרך של מעטפה כפולה.

מיכאל איתן: מה אתם אומרים?

מיכאל איתן: אתם מסכימים לזה?

קרן ויינשל: צמצמנו במהלך החקיקה, אחרי הישיבות שהיו כאן, את ההצעה לכך שזה יהיה רק בתנאים מסוימים.

משה גפני: אני רוצה להגיד רק משפט אחד לפרוטוקול; בשם החוק נפלה שגיאה.

משה גפני: זה לא בחירת חברי ועדת קלפי, אלא הצבעה של חברי ועדת קלפי.

משה גפני: כשאומרים בחירה, צריך להיות פה בחירות של חברי ועדת קלפי.

קרן ויינשל: "הצעת חוק הבחירות לכנסת (תיקון מס' 53) (בחירות של חברי ועדת קלפי)", זה (הצבעה של חברי ועדת קלפי), התשס"ה-2005: בחוק הבחירות לכנסת (נוסח משולב), בפרק י'4, בכותרת הפרק בסופה יבוא: 'וחברי ועדות קלפי'.

קרן ויינשל: ".

קרן ויינשל: לשנות את השם של הפרק לבחירות של מזכיר ועדת קלפי וחברי ועדות קלפי, וזה כמובן כולל יושב ראש של ועדת קלפי.

קרן ויינשל: הוספת סעיף 116 (יט): "2.

קרן ויינשל: אחרי סעיף 116 (יח) בחוק העיקרי יבוא: הצבעת חברי ועדת קלפי יושב ראש ועדת הבחירות המרכזית, בהתייעצות עם סגניו, רשאי לקבוע כי חבר ועדת קלפי מסוימת יצביע בקלפי שבה הוא משמש כחבר, אם נוכח כי קיימות נסיבות מיוחדות שלפיהן נבצר מחבר ועדת הקלפי להביע בקלפי באזור מגוריו.

קרן ויינשל: "

משה גפני: אני מתנגד לעניין של 'קיימות נסיבות מיוחדות'.

משה גפני: חבר ועדת קלפי, כמו שוטר, יכול להצביע.

תמר אדרי: שוטר מצביע בצורה אחרת לגמרי.

תמר אדרי: מוחקים את השוטר מהפנקס הרגיל, הוא מקבל תעודת הצבעה לשוטר, 40 יום קודם.

משה גפני: אז אפשר גם לחברי ועדת קלפי.

תמר אדרי: אתה יודע 40 יום קודם לפני הבחירות מי חבר ועדת קלפי?

תמר אדרי: אתה לא יודע באותו יום.

משה גפני: מי שיודעים, יוכל להצביע.

משה גפני: יש בעיה אמיתית.

משה גפני: הבעיה האמיתית היא שנוצרות בעיות בקלפיות, באופן כזה שחברים צריכים לעזוב את הקלפי.

משה גפני: זאת בעיה כללית, היא לא בעיה מיוחדת.

משה גפני: אותו דבר כמו מזכיר ועדת קלפי.

מיכאל איתן: זה לא אותו דבר.

מיכאל איתן: מפלגות מחליפות ביום האחרון, הן לא יודעות עדיין בבוקר מי יישב באיזה קלפי.

משה גפני: אז צריך שזה יהיה ממוסד.

יגאל יאסינוב: אני רוצה רק לומר שבעניין הזה הצעת החוק מלכתחילה היתה יותר מרחיבה.

יגאל יאסינוב: קיימנו בכל שלבי החקיקה דיון בוועדת המשנה כשבאחת מהן, נדמה לי, השתתף, או היה נוכח חבר הכנסת גפני, והגענו למסקנה שהאיזון הנכון, כדי למנוע מצב שבו כל אחד יהיה לו יותר נוח להצביע ויהיו הרבה מאוד הצבעות, דבר שיסבך מאוד אחר כך גם את הספירה, החלטנו לעשות דבר יותר מידתי.

מיכאל איתן: לכן צריך לכתוב שהנסיבות קשורות בתפקודו כחבר ועדת קלפי, לא סתם נסיבות שהדודה שלו חולה.

קרן ויינשל: ברגע שההחלטה היא בידי נשיאות הוועדה, היושב ראש וסגניו, ברור שהאישורים לא יינתנו מראש.

גדעון סער: אני גם חושב כן.

גדעון סער: אני חושב שלא כל נסיבות שקשורות לאדם שיושב בקלפי כל היום והוא יכול לצאת ולהצביע.

גדעון סער: חבר הכנסת יאסינוב דיבר על אנשים שהיו למשל ביהודה ושומרון בזמן האינתיפאדה.

גדעון סער: באותן בחירות היתה בעיה לאנשים להצביע.

גדעון סער: זאת אומרת, אין לי התנגדות לכל מה שאתה אומר, השאלה אם זה לא יתפרש גם כן רחב מדי.

מיכאל איתן: הפוך, אני רוצה להגביל.

מיכאל איתן: אני טוען שהנסיבות המיוחדות צריכות להיות רק כאלה שקשורות בעבודת הקלפי, קשורות בתפקידו.

משה גפני: ואיך אז זה יתבצע?

מיכאל איתן: המטרה שלנו זה לאפשר את עבודת הקלפי כהלכה, לא הנסיבות שהוא צריך להצביע.

מיכאל איתן: אנחנו לא דואגים להצבעה שלו, אנחנו דואגים לתקינות עבודת הקלפי.

קרן ויינשל: הדוגמה שהיתה לנו פה, היתה דוגמה שהיה איזה שהוא פיגוע, או חסימה משטרתית.

משה גפני: היה פיגוע בכביש המנהרות.

מיכאל איתן: הפיגוע לא נותן לו שום יתרון.

מיכאל איתן: למה פיגוע נותן לו יתרון על מישהו אחר?

מיכאל איתן: זו דוגמה לא נכונה.

משה גפני: ואם מישהו נמצא בגלל סיבה אחרת ויש פיגוע?

מיכאל איתן: יש פיגוע ויש שוטר שעומד ומטפל בפיגוע, והוא אומר לו 'אני רוצה להצביע בקלפי על יד', הוא אומר לו 'לא, כי אתה לא רשום, אתה לא יכול'.

מיכאל איתן: הוא צריך ללכת.

יגאל יאסינוב: נכון.

יגאל יאסינוב: היו עוד מקרים שלישוב מסוים, שהיתה אליו הסעה מוגנת על ידי המשטרה רק פעמיים ביום, בבוקר ובערב ולא אישרו לו לצאת----

מיכאל איתן: אתם רוצים להוסיף 'נסיבות מיוחדות מתוקף תפקידו'?

מיכאל איתן: במילוי תפקידו.

מיכאל איתן: אז תוסיפו.

קרן ויינשל: (המשך 116 יט' (א): "אם נוכח כי קיימות נסיבות מיוחדות הקשורות למילוי תפקידו שלפיהן נבצר מחבר ועדת הקלפי להצביע".

משה גפני: אני רק מבקש להגיש על זה הסתייגות.

משה גפני: ההסתייגות שיושב ראש וחבר ועדת קלפי יכולים להצביע בקלפי שהם משתמשים בו.

יגאל יאסינוב: זה כמו שהצעת החוק המקורית היתה.

קרן ויינשל: בלי הסמכות של היושב ראש?

יגאל יאסינוב: כן.

קרן ויינשל: למחוק שיקול דעת.

יגאל יאסינוב: אז גם לא נסיבות ולא כלום.

קרן ויינשל: כן, הוא פשוט יכול להצביע בכל מצב.

מיכאל איתן: "חבר ועדת קלפי, המצביע כאמור בסעיף קטן (א) (בסעיף זה – החבר המצביע) ישים את מעטפת ההצבעה לתוך מעטפה חיצונית וועדת הקלפי.

מיכאל איתן: .." דרך אגב, לא כדאי לכם בסעיף ההגדרות, דלית, לקבוע מה זה מעטפה כפולה ולהשתמש?

תמר אדרי: זה לא לדלית, זה לנו, כי אנחנו עושים את זה.

מיכאל איתן: לא, אבל בחוק יש עוד מקומות שזה מופיע.

מיכאל איתן: כדאי לעשות האחדה, לקבוע את המונח ולהשתמש בו בכל פעם.

קרן ויינשל: הבעיה שלנו היתה לפני מי מצביעים, לפעמים יש הבדל.

קרן ויינשל: אתה רואה?

קרן ויינשל: בסיפא כתוב "חבר הכנסת המצביע יטיל את המעטפה לעיני חברי ועדת הקלפי", אז לפעמים יש שם אדם שהוא מחברי ועדת הקלפי, או מזכיר ועדת הקלפי.

מיכאל איתן: זה לא משנה.

מיכאל איתן: מה שאני מנסה להגיד זה שאפשר לשים בסעיף ההגדרות מה זה מעטפה כפולה.

מיכאל איתן: אחר כך איפה ישים את המעטפה הכפולה - את זה את יכולה לשים בכל מקום אחר.

מיכאל איתן: הפעם הוא שם מעטפה כפולה; את יכולה לכתוב מעטפה כפולה, מעטפה שבה כך וכך וכך וכך.

דלית דרור: 'מעטפה חיצונית', זה המושג שאנחנו משתמשים בו.

מיכאל איתן: זה מה שאני מנסה להגיד 'מעטפה חיצונית'.

תמר אדרי: מחקתי את הביטוי "מעטפה כפולה".

תמר אדרי: תמיד אמרנו כפולה, אבל בגלל כל הבלאגנים שעושים הצבעות כפולות, הצביע כפול, אז שלא ייכנס ה'כפול' הזה בכלל, אמרנו מעטפה חיצונית שזה גם נכון.

מיכאל איתן: לא איכפת לי, אז שיהיה כתוב מעטפה חיצונית.

מיכאל איתן: זה רק נוסח.

דלית דרור: נבדוק את האפשרות לקצר קצת.

דלית דרור: אני רק רוצה להניח את הדעת לגבי המקרים שאינם קשורים במילוי תפקידו, וכמוהו ככל אזרח אחר.

דלית דרור: יש לנו את סעיף 70 (א) רבה לחוק הבחירות שאומר שאם יושב ראש הוועדה המרכזית וסגניו ראו, בערב יום הבחירות או ביום הבחירות, כי קיימות באזור קלפי פלוני נסיבות מיוחדות המונעות, או העלולות לדעתם למנוע מהלך תקין של הצבעה, רשאים הם להורות על דחיית פתיחת קלפי, הפסקת הצבעה, חידושה, הוספת זמן להצבעה.

דלית דרור: כלומר, יש להם סמכויות, אם קורה משהו.

קרן ויינשל: זה לאזור ולא לאדם.

מיכאל איתן: זה לא רלוונטי.

מיכאל איתן: את הרי לא מציעה כלום.

מיכאל איתן: אנחנו כבר בסעיף הבא.

מיכאל איתן: במקום להניח את דעתנו, גרמת לנו סערת רוחות.

מיכאל איתן: (סעיף (ב)): "...

מיכאל איתן: ועדת הקלפי, למעט חבר המצביע, תציין על פני המעטפה החיצונית, את שמו, את מספר זהותו במרשם האוכלוסין ואת מענו והחבר המצביע יטיל את המעטפה לעיני חברי ועדת הקלפי הנותרים לתוך הקלפי".

מיכאל איתן: מאוד חגיגי.

משה גפני: למה כותבים את כל זה?

קרן ויינשל: ככה זה כתוב בכל הסעיפים בחוק.

מיכאל איתן: "(ג) ספירת הקולות של מי שהצביע לפי סעיף זה תהיה כפי שנקבע בתקנות לפי סעיף 68 א(ו)".

מיכאל איתן: יש לך עוד איזה הסתייגות?

משה גפני: לא.

קרן ויינשל: לעניין האחידות, אם אני לא אכתוב את זה ככה, אז כולם יגידו 'אה, זה כתוב אחרת, למה זה כתוב אחרת?

קרן ויינשל: מה הפרשנות שזה כתוב אחרת?'.

מיכאל איתן: מי בעד העברת החוק לקריאה שנייה ושלישית?

מיכאל איתן: הצבעה פה אחד – עבר הצעת חוק לביטול התקשרות בין רשימות מועמדים לשם חלוקת מנדטים (תיקוני חקיקה), התשס"ג-2003 – חבר הכנסת משה גפני

קרן ויינשל: הצעת החוק של חבר הכנסת גפני.

קרן ויינשל: חבר הכנסת גפני רוצה לבטל את הסכמי העודפים.

מיכאל איתן: זה דווקא רעיון טוב, בדקנו אותו לפני ולפנים.

מיכאל איתן: אחד הדברים שהכי מדהימים אותי בכנסת הזו, זה דבר שלא היה, פעם ראשונה אני רואה את זה בכנסת.

מיכאל איתן: עולים חוקים שנוגעים למפלגות ואף אחד לא בא.

מיכאל איתן: לא היה באף כנסת דבר כזה.

קרן ויינשל: במהלך הכנת החוק, התלבטנו אם יש הבדל בין הבחירות לכנסת והבחירות לרשויות המקומיות, כי בבחירות לכנסת יש את חוק בדר-עופר שמשפיע כמובן על הסכמי העודפים ובחוק הרשויות המקומיות , הם מתחלקים לפי החלוקה הנורמלית, שיטת העודף המוחלט, אין את חוק בדר-עופר.

קרן ויינשל: בכל מקרה יש לזה משמעות שונה ולכן חבר הכנסת גפני הסכים, בהצעת יושב ראש ועדת המשנה שאחרי הקריאה הראשונה, נעשה פיצול----

משה גפני: לא הסכמתי.

גדעון סער: כן הסכמת.

גדעון סער: אמנם אתה כל דבר פותח מחדש בכל ישיבה, אבל הסכמת ואני אומר לפרוטוקול שהסכמת.

משה גפני: הציע יושב ראש ועדת המשנה, חבר הכנסת גדעון סער, שלא ניכנס לעניין של הבחירות לרשויות, והוא מציע שנפצל את זה בגלל שזה סיפור אחר, לטעמי, הרבה יותר קל, הרבה יותר פשוט, רק מה?

משה גפני: הסכמתי שלא נפצל את זה בקריאה הראשונה, הסכמתי לפצל את זה לקראת הקריאה השנייה והשלישית.

משה גפני: אבל, אני מבקש לקיים את הדיון הזה, לראות האם באמת יש בזה צורך.

משה גפני: תקן אותי אם אני טועה.

משה גפני: נקיים את הדיון בעניין הזה ומאוד ייתכן שיתברר בדיון לקראת הקריאה השנייה והשלישית שאין צורך בפיצול הזה וזה יכול לחול גם על הרשויות המקומיות.

משה גפני: זאת אומרת, לא היה דיון על הרשויות והסכמנו שאנחנו מפצלים אותו, אלא הסכמנו שזה לא יהיה עכשיו, אלא לקראת הקריאה השנייה והשלישית.

משה גפני: אם תעמדו על העניין של פיצול, אז יהיה פיצול.

משה גפני: אין ויכוח על זה.

משה גפני: אני רק מבקש את הדיון הזה, בגלל שברשויות זה שונה.

משה גפני: אני גם אמרתי ואני חוזר ואומר את זה גם עכשיו, זו גם תהיה עילה טובה, לקראת הפריימריז במרכז, להזמין הרבה ראשי רשויות של הליכוד כדי לשאול את דעתם.

מיכאל איתן: אז מה הסוף?

משה גפני: הסוף הוא שבקריאה הראשונה לא מפצלים.

משה גפני: אם תעמדו על זה לפצל לקריאה השנייה והשלישית – נפצל.

משה גפני: אבל אני עומד על כך שנקיים על זה דיון.

מיכאל איתן: מקובל עליי במאה אחוז.

מיכאל איתן: אתם בדקתם שכל הסעיפים האלה נכונים, כל מה שכתוב פה?

קרן ויינשל: כן.

מיכאל איתן: ביטול סעיפים 67 ו-82.

קרן ויינשל: ברשויות המקומיות הוספתי בעוד כמה מקומות שבהם היתה הפניה להתקשרויות בין הרשויות, משום שזה לא יישאר בחוק.

מיכאל איתן: אין מקומות נוספים שזה קשור?

קרן ויינשל: בחוק הבחירות לכנסת לא, בחוק הרשויות המקומיות היה והוספתי אותם.

מיכאל איתן: צריכים לבטל תקנות.

מיכאל איתן: בתקנות, במקומות שכתובה שיטת הספירה.

קרן ויינשל: בתקנות ראיתי שיש הפניות.

קרן ויינשל: היו טפסים.

תמר אדרי: אז נבטל את הטופס.

מיכאל איתן: צריכים להיות עירניים לכך, אבל עוד לא הגענו לזה.

תמר אדרי: לא, זה לא תקנות, אני נזכרת עכשיו שאולי יש סעיף של ההתקשרויות בפרסום.

מיכאל איתן: תעברו עוד פעם על כל הדברים שמתחייבים מהשינוי, עוד לא תיקנו את החוק.

מיכאל איתן: מי בעד העברת החוק למליאה לקריאה ראשונה?

מיכאל איתן: הצבעה עבר פה אחד

משה גפני: קיבלתי את ההצעה של החוק הקודם בהסתייגות, שיהיה כתוב 'רק מי שחבר ועדת קלפי שנמצא כל היום ורק לקראת סוף יום הבחירות הוא יכול להצביע'.

משה גפני: שלא יבוא מישהו בבוקר, יגיד שהוא חבר ועדת קלפי, יצביע ואחרי זה הוא ילך.

משה גפני: זו ההסתייגות.

קרן ויינשל: צריך להצביע על זה.

מיכאל איתן: אני פותח את הדיון בהצעת החוק של חבר הכנסת יגאל יאסינוב.

מיכאל איתן: אני רוצה להצביע על הסתייגות שלו.

מיכאל איתן: אני לא יכול שלא להצביע, כי אם זה יעבור במליאה?

מיכאל איתן: זה לא דבר שהוא לא בלתי אפשרי.

מיכאל איתן: אם זה היה סתם ואני בטוח במאה אחוז, אז לא הייתי עושה מזה עניין, אבל זה יכול בטעות לעבור.

מיכאל איתן: אני מבקש לחזור לנושא של הצעת חוק הבחירות בכנסת, הצעת החוק של חבר הכנסת יגאל יאסינוב, תיקון מספר 53.

מיכאל איתן: אני מבקש להעמיד להצבעה את ההסתייגות של חבר הכנסת גפני, לפיה חברי ועדת קלפי הנמצאים במשך יום בחירות שלם בקלפי שבה הם משמשים בתפקידם, המונע מהם להצביע בקלפי שבאזור מגוריהם, יהיו רשאים להצביע בקלפי בה הם משמשים בתפקידם לקראת סוף יום הבחירות וזיהויים יהיה לפי סעיף 74.

מיכאל איתן: מי בעד ההסתייגות?

מיכאל איתן: מי נגד?

מיכאל איתן: הצבעה 1 בעד, 2 נגד ההסתייגות נפלה

מיכאל איתן: ההסתייגות נפלה.

קרן ויינשל: אני אשנה לכם את הניסוח פה.

משה גפני: בסדר, אבל זה העיקרון שלקראת סוף יום הבחירות ורק אם הוא נמצא יום שלם.

משה גפני: הצעת חוק הבחירות לכנסת (תיקון מס' 54), התשס"ה-2005 – אישור לקריאה שנייה ושלישית - הצבעה

קרן ויינשל: הנושא הבא הוא הנושא האחרון שלנו.

קרן ויינשל: זה קריאה שנייה ושלישית של התיקונים שהציעה ועדת הבחירות המרכזית.

מיכאל איתן: ההצעה שלי היא כזו: מאחר ואתמול הגעתי לסיכום בקשר לשינויים מסוימים שאנחנו רוצים לעשות, בסוגיות שונות שקשורות מצד אחד בשירות הציבור, על מנת שבעלי הזכות הבחירה יוכלו לוודא היכן הם מצביעים ולקבל את השירות הזה בטכנולוגיות הכי מתקדמות שיש, ומצד שני, תוך כדי הבדיקה, מצאנו שיש שם פרצות מסוימות שפוגעות בצנעת הפרט, ומצאנו פתרון מצוין שרק צריך לנסח אותו.

מיכאל איתן: מאתמול ועד היום אני לא בטוח שהספיקו לנסח, אז מה שאני רוצה לעשות-----

דלית דרור: הספקתי לנסח, אבל מסתבר שזה לא מקובל על המפקח הארצי על הבחירות, אז אנחנו רוצים לשבת איתם.

מיכאל איתן: מה בדיוק לא מקובל?

איילת פישמן: שר הפנים הוא זה שצריך לבצע את החוק.

איילת פישמן: אנחנו ראינו את הנוסח לפני חצי שעה.

איילת פישמן: הדבר הזה מחייב יצירת איזה שהוא תהליך, זה מחייב מבחינתנו היערכות טכנולוגית וכספית ואנחנו לא יכולים ככה.

מיכאל איתן: את לא נתת לי לסיים, וגם אתם.

מיכאל איתן: גם אני לא ראיתי את הנוסח, אולי גם לי יש משהו להגיד?

מיכאל איתן: מה שרציתי לבקש לגבי סדר הדיון: שנגמור את החוק כמו שהוא, את הנקודה הזו נשאיר ואת ההצבעה נעשה, רק הצבעה, כשזה יהיה מוכן.

מיכאל איתן: נעשה את העבודה כאילו הסעיף הזה לא קיים.

מיכאל איתן: אתם תראו, אני אראה, נראה מה אנחנו מגיעים עם הסעיפים האלה ואז נצביע.

מיכאל איתן: נצביע על הכול ביחד, זאת אומרת, אבל עניינית נדע לפחות מה עשתה ועדת המשנה.

מיכאל איתן: הוועדה תגמור את הדיון.

גדעון סער: אדוני היושב הראש, יש כאן לקט של תיקונים טכניים.

גדעון סער: זה תיקון מספר 54, ולמעט אולי הסעיף האחרון, הייתי מבקש שהיועצת המשפטית תציג, אולי באחרון אני אצטרך להציג.

קרן ויינשל: לסעיפים 1 ו-2, שני התיקונים שנוגעים שם, הם מוחקים את המלים "בכל שנה" והם קובעים מועדים שונים, דברים שקשורים לפנקס הבוחרים.

קרן ויינשל: השינוי נעשה בגלל שפנקס הבוחרים כיום לא מצוי במחשב, אפשר לשלוף אותו בכל רגע נתון, לא צריך להכין את זה לכל שנה ליתר ביטחון, זה משהו שנשלף מיד.

קרן ויינשל: לכן אנחנו מוחקים את זה שצריך להכין את זה בכל שנה.

קרן ויינשל: זה סעיף 1 ו-2.

קרן ויינשל: סעיף 3 מדבר על כך שחייל בשירות קבע, אם הוא נבחר לכנסת, השירות שלו ייפסק.

מיכאל איתן: למה זה לא היה קיים עד עכשיו?

קרן ויינשל: טעות, זה פשוט תיקון של משהו שלא היה בסדר לפני כן.

קרן ויינשל: זה היה קיים לא על חייל בשירות קבע, רק על חייל בשירות סדיר, כמובן שזה צריך לחול גם על שירות קבע.

מיכאל איתן: למה אנחנו צריכים את זה בחוק הבחירות?

קרן ויינשל: זה נמצא לגבי כל עובדי המדינה.

איילת פישמן: יש את המועמדות ויש את הבחירה.

איילת פישמן: בסעיף של הבחירה יש כרגע התייחסות בחוק רק לחיילי הסדיר ודווקא חסרה ההתייחסות לאנשי קבע.

מיכאל איתן: יש הבדל גדול בין קבע לסדיר בעובדה שסדיר זה שירות חובה ואדם חייב לבצע אותו וגם לא יכול לבקש התרה מהחוזה.

מיכאל איתן: זאת אומרת, בחלקו זה אחרי שהוא חתם על החוזה ואולי יש סעיפי חובה.

מיכאל איתן: השאלה אם את לא רואה אבחנה בין הדברים.

מיכאל איתן: את מבינה למה אני מתכוון?

מיכאל איתן: הצבא יכול להגיד 'אני לא משחרר אותו'.

איילת פישמן: נכון, אבל---

מיכאל איתן: אז קבעו בחוק שברגע שהוא נבחר, הוא אוטומטית, אין עליו כבר חובת השירות.

מיכאל איתן: בשירות קבע, להבדיל משירות סדיר, אנחנו לא מפסיקים את השירות שלו, אלא את החוזה שלו.

מיכאל איתן: יש כאן התרת חוזה, זה לא אוטומטי.

מיכאל איתן: אין כאן איזה מין הפסקת שירות, אני לא יודע מה, נראה לי שזה כאילו הנקודה ההגיונית יותר לתקוף את זה----

איילת פישמן: סליחה, אנחנו טעינו.

איילת פישמן: מה שהיה חסר בחוק זה לא הקבע, אלא הסדיר.

איילת פישמן: הקבע היה.

איילת פישמן: החוק קובע היום, בסעיף 56 (ב) "עובד המדינה, פרט למורה וחייל בשירות קבע, יופסק שירותו מיום הגשת הרשימות ועד ליום הבחירות ונהיה לחבר הכנסת, כל זמן היותו חבר כנסת".

איילת פישמן: זה יש לנו היום.

איילת פישמן: הקבע יש לנו היום.

איילת פישמן: מה שאנחנו מוסיפים, בעצם, זה את הסדירים.

משה גפני: זאת אומרת שברגע שמגישים רשימות ויש חייל בשירות קבע, הוא מוציא חייל משירות קבע, אפילו שהוא לא נבחר.

איילת פישמן: נכון, עד ליום הבחירות.

איילת פישמן: אם הוא לא נבחר, הוא כמובן חוזר לשירות.

משה גפני: אבל הוא מפסיק להיות חייל, ברגע שהוא מגיש רשימה, אפילו אם הוא לא נבחר.

איילת פישמן: בשנייה שהוא מגיש רשימה.

מיכאל איתן: אין כאן ראייה משולבת, לדעתי.

מיכאל איתן: אתם לא רואים טוב את העניין.

מיכאל איתן: את מסתכלת על זה רק דרך העניין של הכנסת, אבל פה מדובר בבעיות אחרות.

מיכאל איתן: מה קורה אם איזה אלוף מחליט לרוץ לבחירות והוא לא נבחר והוא רוצה לחזור חזרה לשירות קבע וממשיך לעבוד?

תמר אדרי: לא מתקנים את זה.

מיכאל איתן: אני יודע שלא מתקנים את זה, אבל אני רוצה לדעת מה החוק אומר.

איילת פישמן: החוק אומר, לדעתי, היום שאם הוא באמת עמד בתקופת הצינון שהוא צריך לעמוד בה והוא לא נבחר, הוא לא יכול לחזור, כי הוא מפסיק את שירותו.

איילת פישמן: הוא לא יוצא לחופשה.

איילת פישמן: אלוף שמתמודד לא יוצא לחופשה מהצבא, הוא מפסיק את שירותו בצבא.

איילת פישמן: הוא לא יכול לחזור לצבא.

מיכאל איתן: מה ההבדל בין אלוף לסמל?

מיכאל איתן: אם זה אלוף משנה?

איילת פישמן: עובדה שהכנסת החליטה שאלוף צריך לעמוד בצינון א' וסמל צריך לעמוד בצינון ב'.

איילת פישמן: מה לעשות?

איילת פישמן: הכנסת החליטה.

מיכאל איתן: באיזה צינון צריך לעמוד סמל?

מיכאל איתן: ואיזה סגן אלוף?

מיכאל איתן: ואיזה סרן?

מיכאל איתן: מאיזה דרגה?

איילת פישמן: הכול כתוב בחוק.

איילת פישמן: החוק אומר ככה: לעניין ראש שירות הביטחון הכללי, ראש המוסד, קצין צבא בדרגת אלוף ומעלה, קצין משטרה בדרגת ניצב ומעלה וכולי, ששה חודשים לפני יום הבחירות.

מיכאל איתן: ואם הוא סגן אלוף, או אלוף משנה?

איילת פישמן: אז לא, אז זה לא חל עליו.

איילת פישמן: יש תקופה של מאה ימים.

מיכאל איתן: כעובד מדינה, הוא יכול לבוא, כתת אלוף ולהגיד 'עכשיו אני מבקש שתתנו לי חופשה' ויהיו חייבים לתת לו, 'אני רוצה לרוץ לכנסת'.

מיכאל איתן: והוא לא ייבחר, הוא יחזור לשירות.

מיכאל איתן: זה לא הגיוני.

איילת פישמן: זה לא מדויק, מכיוון שיש לנו, לגבי אלופים 6 חודשים, לגבי קצינים אחרים יש לנו 100 יום.

משה גפני: מאה יום זה כמו עובד מדינה.

מיכאל איתן: זה מה שאני אומר, אבל, גברתי, תוציאי את הראש רגע מהאותיות, שנראה את היער.

מיכאל איתן: אני לא מדבר איתך על הפרטים.

מיכאל איתן: מה שאני מנסה להגיד זה שיש כאן הסדר לא תקין מבחינת החוק, כי לא נשמע לי הגיוני, במיוחד בצבא.

מיכאל איתן: למה צבא?

מיכאל איתן: כי בצבא יש יחסי מרות, ההשפעה של מפקד על החיילים שלו היא הרבה יותר חזקה, , וגם צבא-פוליטיקה וכל הרגישויות, אז בכל מקרה לא נראה לי, שאדם יכול להגיד שהוא מחליט כעת שהוא פונה לראש המטה הכללי, ומבקש ממנו ללכת לבחירות, מה הראש המטה הכללי יעשה?

מיכאל איתן: יגיד לו שהוא לא נותן לו חופשה מאה יום לפני הבחירות?

איילת פישמן: אבל זו לא חופשה, שירותו מופסק, הוא לא יכול לחזור לצבא אחר כך.

איילת פישמן: ממש לא.

מיכאל איתן: ועובד מדינה שיוצא?

מיכאל איתן: בסעיף הזה שקראת?

משה גפני: בוודאי שהוא יכול.

משה גפני: תת אלוף בצבא יכול לחזור, הוא לוקח חופשה והוא חוזר.

איילת פישמן: גם במקרה של עובד מדינה כתוב 'יופסק שירותו'.

מיכאל איתן: איפה כתוב שהוא לא יכול לחזור?

מיכאל איתן: זה סעיף שחל על עובד מדינה.

מיכאל איתן: עובד מדינה יכול לחזור?

איילת פישמן: כתוב "נפסק".

משה גפני: "זולת אם חדלו", אבל אם הם לא חדלו?

משה גפני: אז צריך 100 ימים של צינון.

איילת פישמן: חדלו זה חדלו, זה התפטרות חד משמעית, זה לא שום דבר אחר.

קרן ויינשל: אבל מצד שני כתוב "הופסק מיום ועד...".

מיכאל איתן: את עכשיו קראת את זה.

מיכאל איתן: אמרת שזה יופסק עד ליום הבחירות.

איילת פישמן: לא, יופסק שירותו, זה החיילים, אתה שאלת אותי עכשיו על עובדי מדינה.

איילת פישמן: במקרה של עובדי מדינה כתוב בחוק "חדלו להיות עובדי מדינה".

איילת פישמן: חדלו – זה התפטרות, זה לא שום דבר פחות מזה.

איילת פישמן: אי אפשר לחזור אחר כך.

מיכאל איתן: זאת אומרת שכל עובד מדינה שנמצא בכל רשימה, אפילו במקום ה-120, או במקום ה-100, מפסיק להיות עובד מדינה.

תמר אדרי: כתוב בפירוש "זולת אם חדלו".

משה גפני: אבל היא צודקת, אם הוא לא נבחר, אפשר להחזיר אותו.

מיכאל איתן: עובד רשות מקומית, לצורך העניין, הוא עובד מדינה?

איילת פישמן: ממש לא.

מיכאל איתן: איפה ההבחנה בין עובד מדינה לעובד רשות מקומית?

איילת פישמן: בחוק הזה אני לא רואה אותה.

מיכאל איתן: אני מתכוון בכלל, מה האבחנה בין עובד מדינה לעובד רשות מקומית?

מיכאל איתן: מה זה המושג הזה 'עובד מדינה'?

משה גפני: זה ישות משפטית שונה לחלוטין.

איילת פישמן: חלים עליו דיני המינויים.

איילת פישמן: חלים עליו חוקים אחרים בכלל.

קרן ויינשל: בחוק שירות המדינה אין אזכור של עובד רשות מקומית.

מיכאל איתן: אז תקנות השירות לא חלים על עובדי הרשות המקומית?

דלית דרור: אין לי פה את החוקים, צריך לראות את חוק שירות המדינה (מינויים).

מיכאל איתן: אבל בפעילות פוליטית, זה חל רק על עובדי המדינה?

מיכאל איתן: זה חל גם ברשות המקומית?

דלית דרור: יש התייחסות לנושא הזה, או בהנחיית היועץ, אני צריכה לבדוק את זה.

מיכאל איתן: השאלה אם יש את זה בחקיקה.

מיכאל איתן: אני רוצה לדעת על מה מבוססת ההגבלה של עובדי רשויות מקומיות, שמקבילה להגבלה שקיימת על עובדי מדינה, בקשר לפעילות פוליטית.

מיכאל איתן: על עובדי מדינה כתוב שאנשים מדרגה מסוימת, אסור להם להיות חברים בהנהלה פעילה של מפלגה, אסור להם לעמוד בראש נשיאות של אסיפה.

דלית דרור: אני חושבת שיש הנחיית יועץ בנושא הזה, אבל אני לא רוצה לענות מהשרוול.

מיכאל איתן: לא מגבילים זכויות על פי הנחיות יועץ, זה לא תקין.

מיכאל איתן: מי זה היועץ המשפטי לממשלה שהוא יגביל פעילות פוליטית?

דלית דרור: חבל לעשות דיון היפותטי על משהו שהוא לא באופן ישיר על סדר היום.

דלית דרור: נבדוק את המצב ואני אענה לך.

מיכאל איתן: אני, דרך אגב, מציע שההגבלות האלה יהיו בחוק ואני גם רוצה לחוקק חוק כזה.

מיכאל איתן: להחיל על עובדי הרשויות המקומיות, בחוק, את מה שאת אומרת שאולי יש הנחייה של היועץ המשפטי.

מיכאל איתן: זה לא יכול להיות על ידי הנחיה.

מיכאל איתן: זה לא חוקי.

מיכאל איתן: הגבלה של פעילות ציבורית פוליטית צריכה להיות בחקיקה, את לא חושבת?

דלית דרור: אני לא רוצה להיכנס לדיון היפותטי, אני רוצה ללמוד את הנושא.

משה גפני: תמי מראה לי שבחוק זה לא רק עובדי מדינה, אלא גם עובדי תאגידים שהוקמו על פי חוק.

תמר אדרי: ההגדרה של עובד מדינה שצריך להתפטר, ההוראות בעניין הן: "בסעיף זה עובד מדינה, לרבות עובד תאגיד שהוקם בחוק".

מיכאל איתן: רשויות מקומיות כלולות בתוך זה?

משה גפני: היא אומרת שמועצת הלול, למשל.

מיכאל איתן: רשות מקומית, זה תאגיד שהוקם על פי חוק?

דלית דרור: לפי חוק הרשויות המקומיות, לפי חקיקת הרשויות המקומיות.

מיכאל איתן: השאלה אם זה נכלל בגדר הגדרה של תאגיד שהוקם על פי חוק.

דלית דרור: לא, זה תאגידים סטטוטוריים אחרים.

תמר אדרי: את רשימת כל התאגידים שהוקמו בחוק, אנחנו מקבלים, יש לנו, ואנחנו לא בודקים רשויות מקומיות.

תמר אדרי: הרשויות המקומיות הן גם לא עובדי מדינה.

קרן ויינשל: נמשיך.

קרן ויינשל: סעיף 4 מדבר על זה ששר הפנים יעביר לוועדת הבחירות המרכזית חמישה העתקים מפנקס הבוחרים, במקום שמונה.

קרן ויינשל: התיקון נעשה עקב שינוי שיטת הבחירות מהבחירה הישירה.

קרן ויינשל: חוק פנקסים.

קרן ויינשל: חוסכים קצת כסף על פנקסים.

קרן ויינשל: סעיף 5 זה סעיף שיכול להיות יותר חשוב: זה אמצעי זיהוי בבחירה, במקום רק תעודת זהות יש גם דרכון ורישיון נהיגה ותעודת חברי כנסת.

מיכאל איתן: רעיון מבורך.

מיכאל איתן: את תעודת חבר כנסת הייתי מוריד.

גדעון סער: אני לא מוכן להוריד, אדוני היושב ראש, כי זה עניין עקרוני.

גדעון סער: בחוק חסינות חברי הכנסת (זכויותיהם וחובותיהם) נקבע שתעודת חבר כנסת היא תעודה מזהה לפי כל דין, אבל אף אדם, בעמדות פורמליות, כמו נמלי תעופה פנימיים או דברים כאלה, לא מכיר בעניין הזה, אז הגעתי למסקנה שצריך לחזק את זה.

דלית דרור: היושב ראש, כתוב שזה תעודה מזהה בחוק החסינות.

גדעון סער: אז יהיה כתוב גם פה.

דלית דרור: דווקא בחוק הבחירות שמדבר על זכותו של כל אזרח להצביע וקולו של כל אזרח שוקל כמו כל קול אחר, אז דווקא פה אתם רוצים להכניס את הסעיף שמיוחד לחברי כנסת, שהם יכולים להזדהות אחרת?

דלית דרור: אני מדברת רק על מראית עין.

דלית דרור: אין לי בעיה, אתם רוצים להשאיר, תשאירו.

דלית דרור: אני לא אוהבת את זה.

גדעון סער: אני מוותר על הקול הנוסף שלי בקלפי, אדוני היושב ראש.

קרן ויינשל: משאירים, אלא אם כן מישהו רוצה להגיש הסתייגות.

גדעון סער: אני לא.

מיכאל איתן: אני רוצה רק לפרוטוקול לרשום שלדעתי, אני הייתי מוותר על זה, אבל אני אצטרף - -

גדעון סער: למה זה יהיה שונה מרישיון נהיגה?

גדעון סער: יש תמונה, יש מספר זהות.

קרן ויינשל: אז למה שלא יהיה גם עובד כנסת?

קרן ויינשל: יש תעודת עובד כנסת.

גדעון סער: כי זו לא תעודה חוקית, דרכון זה תעודה חוקית, רישיון נהיגה זה תעודה חוקית ותעודת עובד כנסת זה לא חוקי.

מיכאל איתן: הטיעון היחיד הוא שכוחה של התעודה נקבע בחוק, חוק חברי הכנסת (זכויותיהם וחובותיהם), ובעצם אנחנו לא צריכים את החקיקה הזאת.

גדעון סער: כן, צריך, כי יגידו לך שזה לא תעודה.

מיכאל איתן: חבר הכנסת סער, אני רוצה לומר לך, אני מסכים לכל מה שאתה מציע, אני גם יודע למה יש בינינו הבדלי גישות לגבי התעודה וכוחה וסמכותה.

גדעון סער: למה?

גדעון סער: אולי תשכנע אותי, אני לא כל כך נחרץ בעניין הזה.

גדעון סער: אני רוצה לשמוע איזה שהוא נימוק נגדי.

מיכאל איתן: סעיף 6.

גדעון סער: אם אני אדע שיש תעודה מזהה בעוצמה שווה, זאת אומרת שהדין קבע שהיא תעודה מזהה לפי כל דין, כמו בחוק חסינות חברי הכנסת (זכויותיהם וחובותיהם) – אין לי שום התנגדות שהיא תהיה בקטגוריות הללו.

גדעון סער: אין לי התנגדות.

דלית דרור: אני מדברת רק על מראית עין.

משה גפני: את יודעת מה?

משה גפני: אל תכתבי כלום, תכתבי רק תעודה מזהה על פי חוק.

דלית דרור: לא, צריך להנחות יותר מזה.

משה גפני: זו לא זכות יתר, זה מקל על חברי ועדת הקלפי.

דלית דרור: אתה יכול להזדהות בארבע דרכים, אני יכולה להזדהות בפחות.

דלית דרור: אני חושבת שכל הזכויות המיוחדות של חבר כנסת צריכות להיות בחוק החסינות ולא פה.

דלית דרור: פה הנושא זה זכות של הבחירה של כל אזרח.

דלית דרור: מה שאני אומרת זה רק מראית העין של הדברים מבחינה נורמטיבית, ממילא ההוראה הזו קיימת בחוק החסינות.

גדעון סער: זה לא עניין של קרובי משפחה שמועסקים באותה מערכת, שיש פה עניין של מראית עין.

גדעון סער: זה אמצעי זיהוי.

קרן ויינשל: סעיף 6 מדבר על אמצעי הזיהוי של חייל שרוצה להצביע, וגם עליו יחול הסעיף שתיקנו לפני כן.

קרן ויינשל: הוא יוכל גם להצביע בתעודת החייל.

משה גפני: למה זה לא באותו סעיף?

קרן ויינשל: זה שני סעיפים שונים, הצבעת החיילים זה בפרק שונה.

קרן ויינשל: סעיף 95 (ב).

קרן ויינשל: אנחנו הוספנו סעיף שמדבר על הצבעה של כאלה שמוחזקים במשמורת הצבא כדין, אבל הם אינם חיילים.

קרן ויינשל: הדוגמה שנתנו לנו כאן זה מישהו שנכנס לכלא בתור חייל ונשאר גם אחרי שנגמר השירות שלו.

קרן ויינשל: צריך להסדיר את זה שהוא יוכל להצביע בקלפי שבכלא, של הצבא.

קרן ויינשל: אז אנחנו מסמיכים את שר הפנים, בהתייעצות עם שר הביטחון ובהסכמת יושב ראש הוועדה המרכזית להתקין תקנות או לתת הוראות.

מיכאל איתן: באופן עקרוני זה לא יכול להיות גם איזה מחבל, או משהו כזה?

קרן ויינשל: יכול להיות.

מיכאל איתן: זאת אומרת, אנחנו למחבלים נותנים זכות בחירה, אבל לישראלים שנמצאים בחוץ לארץ, לא מגיעה זכות בחירה.

קרן ויינשל: היתה לנו שאלה אם זה נמצא כדין במשמורת.

מיכאל איתן: זה ההיגיון.

קרן ויינשל: זה סעיף 95 (ב).

קרן ויינשל: היתה לדלית הערה לגבי הנוסח והיא רצתה להבהיר את זה שההוראות האמורות יובאו לידיעת הנוגעים בדבר, אז היא חשבה שצריך להבהיר את זה יותר ולהגיד "ההוראות האמורות שיובאו לידיעת המוחזקים במשמורת והיודעים בדבר".

קרן ויינשל: כלומר שזה יהיה ברור שהם יובאו גם---

דלית דרור: את מבינה שהכוונה אותו דבר גם לגבי 95 (א) גם?

קרן ויינשל: אני חשבתי שזה ברור מהנוסח, אבל אין לי בעיה לתקן את זה.

דלית דרור: הנוגעים בדבר, אני שאלתי: האם זה המצביעים המיוחדים האלה, או שזה אלה שעושים את הלוגיסטיקה?

קרן ויינשל: גם וגם, אני חשבתי שזה ברור שזה גם וגם.

קרן ויינשל: אם את חושבת שזה לא ברור, אין לי שום בעיה לתקן את זה.

מיכאל איתן: זה ברור.

משה גפני: ואם באמת מדובר במחבל?

קרן ויינשל: שהוא אזרח ורשאי להצביע.

משה גפני: על פי החוק הזה חייבים לתת לו זכות בחירה?

קרן ויינשל: זה לא על פי החוק הזה, זה חוק היסוד.

קרן ויינשל: אם אתה רוצה לשלול ממנו זכות בחירה, אז תתקן חוק יסוד.

משה גפני: נעזוב רגע את חוק היסוד.

משה גפני: יש חוק יסוד, כולם יודעים.

משה גפני: "שר הפנים, בהתייעצות עם שר הביטחון ובהסכמת יושב ראש הוועדה המרכזית, יחד עם סגניו".

משה גפני: יושב ראש ועדת הבחירות או שר הפנים, או שר הביטחון אומרים 'נראה לנו שבמקרה הזה אנחנו לא רוצים לאשר.

משה גפני: החוק מסמיך אותנו לאשר, לא מאשרים'.

קרן ויינשל: לא, הם לא יכולים לעשות כזה דבר.

קרן ויינשל: קודם כל, זה יהיה בניגוד לחוק היסוד, לא משנה מה.

קרן ויינשל: אבל גם לפי זה, הסעיף הזה מדבר על הדרך, לא על הזכות.

קרן ויינשל: כלומר, הם יוכלו להתקין תקנות שבקלפי הזאת מצביעים כך וכך, או כך וכך, הכול לפי החוק, אבל זה רק ההסמכה לגבי התקנות או ההוראות.

קרן ויינשל: תקנות על דרך ההצבעה.

קרן ויינשל: סעיף 8.

קרן ויינשל: זה סעיף ששכחו למחוק לפני כן, לגבי בחירות חוזרות שאין כזאת אפשרות היום.

קרן ויינשל: סעיף 9 זה תיקון שוועדת הבחירות ביקשה לעשות שיאפשר להם יותר זמן להיערך לבחירות בבתי חולים.

משה גפני: בחירות חוזרות בבחירות לכנסת?

מיכאל איתן: בחירות לראש הממשלה.

קרן ויינשל: זה פשוט משהו לא רלוונטי.

קרן ויינשל: סעיף 9, שוב, ועדת הבחירות ביקשה יותר זמן להיערך לבחירות בבתי חולים, קלפיות בבתי חולים.

קרן ויינשל: במקום 42 יום לפני כן, הם צריכים להיערך 30 יום לפני כן.

תמר אדרי: שיהיה לנו יותר זמן לבדוק בין הזמן שמקבלים את הרשימה ממשרד הבריאות ועד שקובעים סופית את מקום הקלפי, שיהיו לנו יותר ימים, יותר קרוב לבחירות.

תמר אדרי: הרי אנחנו קובעים את מקום הקלפי ומביאים את זה למליאה לאישור.

מיכאל איתן: לאיזה תקופה זה?

מיכאל איתן: כמה ימים זה לפני יום הבחירות?

תמר אדרי: היום זה 42 ימים, אנחנו אומרים חודש לפני יום הבחירות.

תמר אדרי: חודש לפני הבחירות נדע את כל מקומות הקלפי בבתי חולים.

מיכאל איתן: במקום 42 יום לפני.

קרן ויינשל: אנחנו בסעיף האחרון.

קרן ויינשל: יש כאן שתי פסקאות.

קרן ויינשל: פסקה אחת היא לגבי עבירה פלילית שנמצאת בחוק אחר, אז אנחנו מוחקים אותה כאן, לא משנים את הסטטוס כאן.

קרן ויינשל: סעיף (2), היה לנו כאן ויכוח עליו.

קרן ויינשל: החלטנו, זה קצת יצא מסורבל, אולי הניסוח של זה ישתנה.

קרן ויינשל: רוב מקומות הקלפי זה בית ספר, שיש את החדר שמצביעים, את מבנה בית הספר, חצר ואז גדר.

קרן ויינשל: מהגדר, החלטנו שבאופן כללי אפשר להצביע, רק שייתנו מקום להיכנס לשער הכניסה, ולכן זה חמישה מטר משער הכניסה.

קרן ויינשל: אסור גם לשים שילוט על הגדר שמופנית כלפי בית הספר.

קרן ויינשל: זה ברוב המקומות.

מיכאל איתן: איפה זה כתוב שיידעו?

קרן ויינשל: "כלפי פנים חצר מקום הקלפי".

קרן ויינשל: אתה צריך לקרוא את כל הסעיף.

קרן ויינשל: "התעמולה אסורה במקום הקלפי, כלפי פנים חצר מקום הקלפי, או במרחק של חמישה מטרים".

מיכאל איתן: אבל אם יעמדו בכביש השני ויעשו לכיוון הקלפי?

קרן ויינשל: אז נכתוב "על הגדר כלפי פנים".

קרן ויינשל: אני התלבטתי אם לעשות את זה, זה פשוט נראה יותר מצחיק.

מיכאל איתן: כי יכול לבוא גם שוטר, לתפוס איזה מישהו, להגיד לו 'אתה החזקת שלט ואני ראיתי את זה ממקום הקלפי'.

קרן ויינשל: צריך לסמוך קצת על השוטרים, אבל אני יכולה לכתוב "על הגדר כלפי פנים חצר מקום הקלפי", אבל זה פשוט נראה מצחיק.

מיכאל איתן: על הגדר בכל מקרה זה לא שונה, לא יודע, טוב.

גדעון סער: זה לא על הגדר, זה צריך להיות במקום שהוא במתחם עצמו.

מיכאל איתן: תעזבו את ה"כלפי פנים", זה סתם קטנוני.

גדעון סער: כן, זו היתה איזה הערה בפעם הקודמת שמישהו התעקש להגיד שמישהו מבחוץ ישים כלפי פנים.

קרן ויינשל: הם יכולים לתלות על הגדר שיראו כלפי פנים.

גדעון סער: אני מסכים איתך, אדוני היושב ראש.

קרן ויינשל: אז מה אני עושה עם זה?

קרן ויינשל: למחוק?

מיכאל איתן: תמחקי את זה וגמרנו.

קרן ויינשל: אז יהיה "(תעמולה אסורה) במקום הקלפי, או במרחק של חמישה מטרים משער הכניסה למקום הקלפי".

קרן ויינשל: ובמקום קלפי שאין בו חצר וגדר חיצונית, כלומר יש רק מבנה, אז אנחנו לוקחים עשרה מטרים מכל הקירות החיצוניים של המבנה.

מיכאל איתן: אני הייתי אומר, אם אתם רוצים, אם כן מטריד העניין של הגדר, הייתי אומר שאזור הגבול הוא הגדר, הגדר עצמה, אסור לשים עליה כלום.

קרן ויינשל: ואז גם לא כלפי חוץ.

מיכאל איתן: לא חוץ ולא כלפי פנים, הגדר היא כבר שטח הקלפי.

קרן ויינשל: אז אני אכתוב בהגדרה של מקום קלפי, במקום עד הגדר החיצונית, נכתוב "לרבות הגדר החיצונית".

מיכאל איתן: נכתוב שאזור הקלפי זה עד הגדר, זה האזור שאסור.

מיכאל איתן: אסור להשתמש בגדר לא פנימה ולא החוצה.

מיכאל איתן: מהגדר והלאה תעשו מה שאתם רוצים ואז גמרנו את כל הבעיה.

קרן ויינשל: בהגדרה של מקום קלפי "לרבות הגדר החיצונית".

איילת פישמן: הערה, אם אפשר, לנוסח.

איילת פישמן: שאלתי קודם את קרן, כשכתוב "עד עשרה מטרים מהקירות", אני חושבת שיותר נוח להבין, אם אנחנו נמחק את המלה "עד".

קרן ויינשל: בסדר גמור.

קרן ויינשל: אני אעביר את זה אישור של נוסחים בחוק.

מיכאל איתן: אפשר להצביע?

קרן ויינשל: אתה לא מצביע עדיין, אתה הבטחת להם.

מיכאל איתן: אבל אני כן רוצה להצביע רק על הסעיפים האלה.

קרן ויינשל: על הסעיפים, אבל לא לאישור עדיין.

מיכאל איתן: כמו בקריאה שנייה, אני מאשר, ואז אני מאשר את כל הסעיפים האלה ומחכה לזה.

קרן ויינשל: גם אם הם לא יגיעו להסדר, אנחנו נצטרך עדיין להתכנס כדי להצביע על זה שוב.

גדעון סער: אני מציע, אדוני היושב ראש, לעניין שעלה קודם שהוא סעיף 5(ב)(4), ועל מנת להרחיב את מעגל התעודות המזהות, שייאמר "כל תעודה אחרת שהינה תעודה מזהה לפי כל דין.

גדעון סער: יושב ראש ועדת הבחירות, לאחר התייעצות עם סגניו, יפרסם בהנחיות את כלל התעודות שהן תעודות מזהות על פי כל דין שחברי ועדת הקלפי" - -

מיכאל איתן: הוא ממילא צריך לעשות את זה, אתה לא צריך להכניס את זה בחוק.

גדעון סער: אני מציע, על מנת להתגבר על מצב שבו חבר ועדת קלפי יגיד 'סליחה, זה מה שרשום לי.

גדעון סער: אני לא יכול מעבר לזה'.

גדעון סער: אם יש עוד תעודות מזהות, נגיד אם תעודת שופט היא תעודה מזהה לפי כל דין, או כל תעודה אחרת.

גדעון סער: לכן אני מציע שתהיה הגדרה רחבה והיושב ראש והסגנים יפרסמו.

מיכאל איתן: צריך לרשום בחוק את זה?

קרן ויינשל: עדיף לרשום בחוק.

מיכאל איתן: ברמה כזו של פירוט?

קרן ויינשל: אני מעדיפה לרשום את זה בחוק, שהם יעשו, זה גם יחייב אותם לעשות.

קרן ויינשל: ולעומת סעיפים אחרים, זה סעיף קצר.

מיכאל איתן: יש שתיים, שלוש תעודות כאלה, אולי אפשר לקבוע שהשר יקבע בתקנות.

גדעון סער: למה אתה צריך את השר בתקנות?

קרן ויינשל: אתה רוצה את זה במקום תעודת חבר כנסת, או בנוסף?

מיכאל איתן: במקום.

קרן ויינשל: אז במקום 5(ב)(4) יבוא "כל תעודה אחרת שהינה תעודה מזהה לפי דין; יושב ראש ועדת הבחירות, בהתייעצות עם סגניו, יפרסם בהנחיות את התעודות האמורות".

מיכאל איתן: אני לא בטוח מה אנחנו עושים עכשיו.

מיכאל איתן: בואו נבדוק, לפי דין, זה יכול להיות למשל לפי איזה חוק מקומי, של רשות מקומית.

קרן ויינשל: זה יכול להיות לפי תקנות.

קרן ויינשל: לפי דין זה בתקנות.

דלית דרור: אפשר לכתוב את זה "לפי דין שיושב ראש ועדת הבחירות.

דלית דרור: ..".

מיכאל איתן: רשות מקומית מחליטה להכיר בתעודת חבר מועצת העיר או תעודת פקח, או כל דבר אחר.

דלית דרור: אז בואו נעשה" תעודה מזהה לפי כל דין שיושב ראש ועדת הבחירות המרכזית, בהתייעצות עם סגניו, פרסם ש...".

דלית דרור: מתוך התעודות המזהות על פי דין, הוא ייקח את אותן אלה שהן תעודת שופט, תעודת חבר כנסת.

מיכאל איתן: בואו נחזור לעניין של חבר הכנסת וגמרנו, די.

מיכאל איתן: זה הכי פשוט.

קרן ויינשל: בסדר, אז אני משאירה (4).

גדעון סער: אתה לא רוצה להוסיף או שיהיו אופציות אחרות?

מיכאל איתן: כשיהיה, אז יבואו הנה ונוסיף.

מיכאל איתן: בהכללות אני מפחד שנעשה טעות.

מיכאל איתן: מי בעד אישור הסעיפים האלה?

מיכאל איתן: הצבעה אושר פה אחד

מיכאל איתן: מה שנשאר לנו זה העניין הנוסף.

מיכאל איתן: תודה רבה לכם.