ועדת החינוך, התרבות והספורט, כנסת 16, פרוטוקול מספר 486, 2005-08-22 10:00

אברהם פורז: אני ביקשתי לזמן את הועדה כדי להאיר עם פנס איזה פינה, הייתי אומר כמעט עלומה, נשכחת, ובלתי קיימת שחלק מהציבור בארץ כמעט לא יודע שהיא קיימת ולדעתי היא מאד מאד חשובה.

אברהם פורז: היא אלף חשובה לגבי הישראלים שמאזינים ואני חושב שגם חשובה לגבי המאזינים בחוץ לארץ מבחינת ההסברה של ישראל.

אברהם פורז: למרות שאנחנו בעידן האינטרנט וכביכול האינטרנט כברש את העולם בסערה, אני יודע שכשאני נמצא בחוץ לארץ אני אי אפשר להגיד מזפזף, אני עובר על הסקלה בגלים קצרים ויש לי רדיו שמפלח את הגלים הקצרים לכמה תדרים של גלים קצרים ויש שם אלפי שידורים בגלים קצרים, של כל המדינות, משדרים בשפות שונות ואני מניח שהם עושים את זה משום שיש גם מאזינים.

אברהם פורז: לכן רציתי לדעת ואני כמובן נכנסתי לתפקידי פה רק לפני כחודשיים, לועדה הזאת יש אחריות על רשות השידור אז רציתי לדעת מה קורה בתחום הזה, דהיינו, אני מתכוון לכל השידורים שלא בעברית, המבוצעים על ידי רשות השידור.

אברהם פורז: ולכן הזמנתי אתכם לפה והמטרה שלנו היא לא לבקר ולא למתוח ביקורת אלא באותם מקרים שאתם חושבים שאנחנו יכולים, אנחנו יכולים לעזור.

אברהם פורז: אני רק יכול להעיר במאמר מוסגר שלמרות שהמפלגה שלי, שינוי, היא מפלגת אופוזיציה, אנחנו בשעתו הגענו להבנה עם ראש הממשלה ועם הממשלה כולה כנגד תמיכתנו בתקציב אנחנו קבלנו סכום של כמה מיליוני שקלים והעברנו אותם למטרות שחשובות לנו.

אברהם פורז: ובעיני זו אחת המטרות החשובות.

אברהם פורז: זה לא שאני מציע לכם כסף עכשיו , שלא תהיה הבנה אבל אני רק אומר שתקחו אותנו ברצינות.

אברהם פורז: בעיקר באתי לשמוע דיווח על מה קורה ועל הקשיים אם יש ומה אנחנו יכולים לעזור.

יוני בן מנחם: אני שמח מאד שזימנת את הישיבה כיוון שאנחנו במצוקה קשה מאד בכל מה שקשור לרדיו רקע לשידור גם בגלים קצרים וגם ברדיו רקע, אנחנו במצוקה קשה מאד מכמה סיבות ונתחיל בעניין של השידורים בגלים הקצרים.

אברהם פורז: יש פה אגב מישהו מבזק?

אברהם פורז: הם הוזמנו?

אברהם פורז: כי המשדרים מופעלים על ידי בזק.

אברהם פורז: בוא נשמע פה את ההערות ויכול להיות שנעשה איזה פגישה יחד אתם, נזמן אותם לפה.

יוני בן מנחם: לגבי השידורים בגלים הקצרים, למעשה רשות השידור בעקבות תוכנית ההתייעלות שנכפתה עליה על ידי האוצר, על ידי שר האוצר הקודם, למעשה קבלה החלטה בכלל, כתוצאה מההתייעלות והצמצומים קבלה החלטה בכלל לסגור את השידורים בגלים הקצרים.

יוני בן מנחם: קבלה את זה בשנה שעברה ולעבור לשידור באינטרנט.

אברהם פורז: מי קיבל את ההחלטה הזאת?

יוני בן מנחם: מוסדות רשות השידור.

יוני בן מנחם: יש מוסדות מוסמכים לרשות השידור.

יוני בן מנחם: מליאה.

יוני בן מנחם: לא היה ועד מנהל בזמנו אז המליאה קבלה את ההחלטה.

יוני בן מנחם: ולעבור לשידור באינטרנט.

יוני בן מנחם: אנחנו הפעלנו את השידור באינטרנט שזה דבר מאד חשוב במיוחד לשידורים בחוץ לארץ אבל לא בכל מקום בעולם יש אינטרנט ויהודים יכולים להיכנס ולשמוע וכו'.

יוני בן מנחם: אם כי זה יעיל בכמה מקומות וגם בארץ פה הרבה שומעים דרך האינטרנט את רקע וזה חשוב.

יוני בן מנחם: בגלים הקצרים אין הרבה ששומעים.

יוני בן מנחם: אנחנו למעשה הצלחנו לעצור את רוע הגזרה, השענו את ביצוע ההחלטה, כבר כמעט חצי שנה, אנחנו מושכים בהמתנה למוסדות החדשים של רשות השידור שאמורים להיכנס לתפקידם, אם זה ועד מנהל ואם זה מליאה.

אברהם פורז: אני רק יכול לומר לך אני לא יודע עד כמה יש סקרים אבל לדעתי עוד לא הגענו לשלב ובעיקר במדינות במזרח אירופה ובמקומות כאלה.

אברהם פורז: לא לכל אחד יש אינטרנט ורדיו בגלים קצרים זה לא סיפור מסובך.

יוני בן מנחם: זה מה שאמרתי.

אברהם פורז: תראה גם את פנייתנו לא לסגור.

יוני בן מנחם: בודאי.

יוני בן מנחם: אני נגד הסגירה של זה אבל לא היתה לנו ברירה.

יוני בן מנחם: הדבר הזה נכפה עלינו.

אברהם פורז: זה הכל רק על עניין עלות תפעול המשדרים.

אברהם פורז: הרי זה כלום ממילא אתה מפיק את השידור.

יוני בן מנחם: נכון ותכף נגיע למשדרים שזה גם כן בעיה נפרדת.

יוני בן מנחם: אנחנו הצלחנו להשהות את זה, לא ביצענו את ההחלטה של המוסדות.

יוני בן מנחם: מחכים עכשיו שועד מנהל ייכנס למליאה, כפי שאתה יודע זה תקוע בועדת רביבי למעשה החליטו כבר על ההרכב של הועד המנהל ושל המליאה אבל 16 איש החזירו אותם לבדיקה חוזרת בועדת רביבי וזה תקוע שם.

יוני בן מנחם: אני רק נותן את זה כרקע.

יוני בן מנחם: אמרו לנו אתמול שזה יזוז תוך שבוע או שבועיים אבל כל שבוע כמעט אומרים את זה כך שאני לא יודע מתי זה יהיה.

יוני בן מנחם: ואז נביא את זה בפני המוסדות, אני כמנהל קול ישראל,כוונתי להמליץ חד משמעית לא לדעת בזה ואם נצטרך את עזרתכם אז נשמח אם נקבל גם גיבוי ממכם כי אנחנו נגד הדבר הזה.

יוני בן מנחם: הבעיה השניה שקשורה לשידורים בגלים הקצרים היא בעיית המשדרים עצמם.

יוני בן מנחם: המשדרים קורסים ואנחנו מקבלים המון תלונות מהעולם, יהודים בעולם וגם אנשים אחרים שלא שומעים טוב, המשדרים האלה הם משדרים מיושנים ולחלקם אפילו אין חלקי חילוף ואנחנו צריכים לשפץ אותם ופה נכנס העניין הכספי.

יוני בן מנחם: המנכ"ל הקודם של רשות השידור, בראל, היה במשא ומתן עם בזק לאיזה שהוא אוברול כזה, במסגרת עיסקה כוללת עם בזק בינתיים הוא הודח, יש מנכ"ל זמני שגם כנראה לא יכול לקבל החלטות בעניין הזה כי המון כסף מדובר בלי מוסדות ובלי ועד מנהל ובלי מליאה ולכן העסק הזה תקוע.

יוני בן מנחם: לקול ישראל בכלל בכל הרשתות שלו יש בעיה.

יוני בן מנחם: אפילו ברשת ב', מי שמאזין, במקומות אפילו בתל אביב לא קולטים.

יוני בן מנחם: יש בעיה שכל המשדרים האלה ישנים.

יוני בן מנחם: את רשת ב' ברוממה, בצומת של בניין הטלוויזיה, אני לא קולט את רשת ב' שזה בדיוק 200 מטר ממקום השידור שלנו.

יוני בן מנחם: יש היחלשות.

יוני בן מנחם: יש כמה משדרים, יש על גג הטלוויזיה ובמקומות אחרים.

יוני בן מנחם: אבל יש הרבה רדיו פיראטי שמשבש.

יוני בן מנחם: אני יכול להביא לכם פעם, אם תרצו, תזמינו אותנו ונביא לכם סקירה טכנית עם מפת כיסוי, תראו את הכיסוי של הרשתות על המפה של ישראל לא תאמינו, באמת שלא תאמינו.

יוני בן מנחם: אני לא אומר את זה סתם.

יוני בן מנחם: הבעיה היא שכל המשדרים הם ישנים והם נחלשו, אבל הגלים קצרים במיוחד וצריך לעשות משהו.

אברהם פורז: רשת ב' היא במונחי עלות מול פרסומת, היא רווחית?

יוני בן מנחם: כן.

אברהם פורז: וזה בלי לחשוב על אגרת הרדיו ברכב שהולכת.

אברהם פורז: רק הפרסומת.

יוני בן מנחם: כן.

יוני בן מנחם: היו לנו שנתיים וחצי שלוש חלשות מאד בגלל האינתיפאדה שכל הפרסום בכלל בארץ צנח אבל עכשיו, במיוחד עם ההתנתקות יש עלייה של 15 אחוז בפרסומות בשלושת החודשים האחרונים ואני מאמין שעכשיו- - -

אברהם פורז: אני לא רואה סיבה למה רשת ב' כשהיא עצמה רווחית לא לפחות יהיו לה משדרים נורמליים.

יוני בן מנחם: טוב, זה נושא מורכב .

אברהם פורז: בעיני זו רשות הרדיו בעברית הכי טובה.

אברהם פורז: יותר טובה מגלי צה"ל.

אברהם פורז: אני מבטא את דעתי.

אברהם פורז: זה לא חוכמה כי ברשת ב' עובדים אנשים יותר מבוגרים ויותר מנוסים ובגלי צה"ל הרבה זה כתבים צעירים בראשית דרכם ובכל זאת הניסיון שווה משהו בחיים.

אברהם פורז: לא?

אברהם פורז: ככה אומרים.

אברהם פורז: אני לא אומר שגלי צה"ל לא בסדר אבל רשת ב' יותר איכותית.

יוני בן מנחם: אני אתן לך דוגמא, עכשיו עשינו את מבצע ההתנתקות שעדיין נמשך.

יוני בן מנחם: אתם בטח שומעים ברדיו את השידורים.

יוני בן מנחם: זו פעם ראשונה בהיסטוריה של הרדיו שיש שיתוף פעולה בין כל השפות לבין רשת ב' וגם בשידורים בערבית.

יוני בן מנחם: כולם משדרים מהשטח.

יוני בן מנחם: לזה נגיע תכף כי אני רק רוצה לסיים את בעיה של הגלים הקצרים.

יוני בן מנחם: הבעיה של הגלים הקצרים היא אמרתי, בעיה של החלטה שצריך לעכב את החלטת מוסדות רשות השידור , בעזרת השם אנחנו נעשה את זה ברגע שיהיו מוסדות אבל נצטרך פה גיבוי ציבורי לעניין הזה.

אברהם פורז: אז אני כבר אומר לך שאם תצטרך את עזרתנו תסת

אברהם פורז: מך על זה שהיה דיון בועדת החינוך, ועדת החינוך חושבת שהשידורים בחוץ לארץ הם חיוניים מאד.

אברהם פורז: מה גם שאילו לא היינו מפיקים את השידור עבור העולים היית אומר, בסדר, עכשיו להתחיל לפתוח שידור בהונגרית אולי כן ואולי לא.

אברהם פורז: אבל השידור כבר קיים אז כל מה שנותר זה להעלות אותו לגלים קצרים.

יוני בן מנחם: אגב, זה לא רק לעולים פה, זה גם לקהילות בחוץ לארץ.

יוני בן מנחם: עכשיו נגיע לעניין של רשת רקע והשידורים בשפות השונות.

אברהם פורז: השידורים בגלים קצרים לכולם מיבנה ששם המשדרים?

יוני בן מנחם: כן.

יוני בן מנחם: אנחנו משדרים ומייחסים חשיבות רבה לרדיו רקע ולשידור בכל השפות ופה אנחנו סובלים משתי בעיות.

יוני בן מנחם: אלף, בעיה ראשונה היא הולך ופוחת הדור.

יוני בן מנחם: קשה מאד למצוא היום שדרים מנוסים בשפות המקוריות שיהיו גם מוכנים לעבוד בתנאים של רשות השידור.

יוני בן מנחם: אז אני מדבר על ההונגרית שזה שידור מאד חשוב, אני מדבר על הבוכרית.

יוני בן מנחם: ההונגרית היא שידור מאד חשוב והלדינו זה מאד חשוב והמוגרבית, נשארנו בכל מדור בשפה כזאת כמעט עם בן אדם אחד וקשה למצוא אנשים היום.

יוני בן מנחם: קודם כל תמצא שדר בשפה הזאת שיוכל לתת שידור מקצועי.

יוני בן מנחם: זה בעיה ראשונה.

יוני בן מנחם: הבעיה השניה זה השכר שהוא מקבל שהוא שכר זעום וקשה באמת לפתות אנשים ולהגיד להם, חבר'ה בואו אפילו כעבודה שניה, אפילו כחלטורה, לא מוכנים לעשות את זה בשכר הזעום שהם מקבלים.

יוני בן מנחם: ופה אנחנו נכנסים לתקציב של רדיו רקע.

אברהם פורז: אם באמת תגיעו בסוף למצב שאין לכם שדר אפשר להביא עובד זר...

אברהם פורז: היתה פעם שעה עברית ב- BBC , אני זוכר אותה ואחד כמו ניסים קיוויתי ועוד כמה היו בלונדון וישבו שם ושידרו בעברית מלונדון.

אברהם פורז: אז אני אומר, זה לא אסון אם לא מגיע, אני לא מאמין שאי אפשר למצוא פה אז זה לא אסון אם באחת מאלה לא מצאתם עיתונאי, תביאו עובד זר, תקבלו רשיון וזה.

אברהם פורז: אז אתה חושב שהעובדים של ה- BBC שמשדרים בשפות של מזרח אירופה הם כולם מאוקספורד?

יוני בן מנחם: לא, לא.

יוני בן מנחם: זה אני יודע.

ארתור קזייב: יש בעיה שהם לא ישראלים אז לפעמים הדיווח הוא לא בדיוק משקף מה שחושבים.

אברהם פורז: אם הוא יידע למשל אנגלית כי בדרך כלל עברית הם לא יידעו אבל אם למשל הוא מקבל באנגלית ואומרים לו לשדר את זה לצורך העניין נניח בהונגרית אז הוא כבר יידע.

שמואל בן צבי: אגב, יש לנו שיתוף פעולה עולמי בזה שהגיע כתב מהרדיו הרומני והוא משתף פעולה אתנו ובכלל כל הרומנים עכשיו מבינים מה קורה בישראל הודות לו.

שמואל בן צבי: מההיבט של הישראלים.

אברהם פורז: הוא משדר מהרדיו פה בארץ?

אברהם פורז: איך קוראים לו?

נעם יפה: דרגוס.

נעם יפה: הוא מוצב קבוע בארץ, הוא של רשת ב' אקטואליה של הרדיו הרומני.

נעם יפה: כרגע הוא בנצרים גם כן בעזרתנו הוא הגיע לשם וזה במסגרת שיתוף הפעולה.

נעם יפה: לפעמים כשאנחנו זקוקים לעזרה שלו הוא עוזר לנו ואנחנו עוזרים לו.

נעם יפה: השידור שלנו כל העיתונות הרומנית, מדי יום מצטטת אותנו.

אברהם פורז: יש פה גם אלמנט של יחסי החוץ של ישראל ללא קשר.

אברהם פורז: ה- BBC משדר בהונגרית, אני בטוח.

אברהם פורז: אני לא בדקתי אבל לדעתי כן.

אברהם פורז: ברומנית אני יודע בודאות שהוא משדר כי התארחתי באולפן שלהם במרכז לונדון.

אברהם פורז: הם לא עושים את זה כי יש מיעוט הונגרי באנגליה, הם עושים את זה כחלק ממערכת ההסברה של בריטניה.

אברהם פורז: אני בטוח שגם VOICE OF AMERICA משדר בעשרות שפות, לא בגלל ההונגרים שגרים בוושינגטון D.C אלא בגלל ההסברה.

אברהם פורז: טוב, בואו נמשיך.

יוני בן מנחם: הבעיה העיקרית ברדיו רקע , שם אנשים באמת רואים בזה שליחות קודש, אני לא רוצה להביך אותם פה, כולם עושים מאמץ אדיר, כל החבר'ה פה שתיכף נציג אותם באמת עושים עבודת קודש בשכר זעום, באמת שכר זעום.

יוני בן מנחם: הם עושים מאמץ אדיר כי הם רואים בזה קודם כל שליחות.

יוני בן מנחם: המצב התקציבי הוא גרוע מאד, במיוחד של רקע כי אנחנו לא מצליחים להשיג את הכסף.

יוני בן מנחם: דורה עשתה מאמצים בשנה שעברה והצליחה להביא שני מיליון שקל מהאוצר אבל הכסף הזה כבר אזל והשנה אנחנו נמצאים במצוקה כספית בכל מה שקשור לשידורים האלה.

אברהם פורז: יכול להיות שאנחנו כן יכולים לעזור במשהו.

יוני בן מנחם: כן, לכן אמרתי, טוב שהזכרת את זה בתחילת דברים שבכל זאת נוכל להשיג איזה שהיא עזרה.

אברהם פורז: לנו, אני אומר לועדה ולי באופן אישי מאד חשוב.

אברהם פורז: אנחנו לא מפלים, העולים הם עולים מכל המדינות ואני גם יודע מניסיון אישי שעולים ותיקים, אנשים שמגיעים בגיל מבוגר לארץ לא משתלטים על העברית.

אברהם פורז: מה לעשות?

דורית גולנדר: לכן מגיע התקציב הזה שקבלנו והא גם לשפות אחרות ולא רק ישירות לשפה הרוסית.

אברהם פורז: אני יודע.

אברהם פורז: אדם שמגיע בגיל מבוגר ולא יודע עברית קודם הוא לא משתלט על השפה ואנחנו לא רוצים שהוא יהיה מנותק לחלוטין מההווי הישראלי ולכן זו הדרך.

אברהם פורז: נכון שיש גם טלוויזיה ברוסית אבל בגדול אין סיבה שלא תהיה מהדורת חדשות יותר מאחת שתתן לו חיבור לארץ.

יוני בן מנחם: עשינו השנה פרויקט עם משרד הקליטה על רגע של עברית שהיה מאד מוצלח ועכשיו רוצים להגדיל את זה, של לימוד עברית.

יוני בן מנחם: עשינו פרויקט מאד מוצלח של לימוד עברית ברדיו רקע.

אברהם פורז: כל השידורים האלה שבשפות הזרות המימון הוא כולו מאגרת רשות השידור או שיש בזה השתתפות של מישהו?

אברהם פורז: מי עוד משתתף?

יוני בן מנחם: יש שידורי שפות שבגלל שלא הצלחנו למצוא להם בתוך תקציב רשות השידור כסף כמו לדינו למשל אז יש עבודות מה שנקרא עבודה לשמירת המורשת, תרבות הלדינו שהיא מממנת את העובדים, שני עובדים והאידיש גם אבל הם הפסיקו עכשיו כי אין להם כסף.

יוני בן מנחם: ועכשיו מעבירים חוק, אמנון כהן, לגבי זה מנסים להעביר את זה לחקיקה, זה היה בועדת הכלכלה, בטח הייתם בדיונים.

יוני בן מנחם: מנסים.

אברהם פורז: משרד החוץ משלם משהו?

יוני בן מנחם: לא.

שמואל בן צבי: עד 88' משרד החוץ והסוכנות היהודית שילמו.

שמואל בן צבי: מ- 88' זה הופסק ואז הנטל נפל על רשות השידור .

אברהם פורז: יוני בן מנחם, אתה תכין לי נייר עם מקורות המימון והכל ואנחנו נפעיל לחץ.

אברהם פורז: יש פה שני גורמים חשובים.

אברהם פורז: אלף, כל הגורמים שעוסקים בקליטת עלייה צריכים לעזור וגם משרד החוץ צריך לעזור כי זה הסברה שמתקיימת בחוץ לארץ.

אברהם פורז: היא חשובה יותר מעוד נספח עיתונות באיזה קונסוליה באיזה מקום.

אברהם פורז: אין ספק.

אברהם פורז: אני כמעט בטוח, אני לא בדקתי, שהשידורים בחוץ לארץ של ה- BBC יש שם מימון של ממשלת בריטניה.

אברהם פורז: גם באנגליה יש אגרה.

אברהם פורז: הרי המימון של ה- BBC זה בשיטה שלנו.

אברהם פורז: אני בטוח, לא בדקתי אבל יש שם מימון שהולך מקמפיין ההסברה של משרד החוץ שם.

נועם יפה: בצרפת זה גם ככה.

אברהם פורז: אם את רוצה לפרסם פריגת ברומנית את יכולה.

אברהם פורז: ברוסית יש קצת פרסומת אבל אצל האחרים מעט מאד.

יוני בן מנחם: זה פחות או יותר המצב.

יוני בן מנחם: אם יש לכם שאלות ספציפיות אנחנו כאן.

אברהם פורז: אני מציע שהאנשים שבאו לפה, אל תיבהלו ממר בן מנחם, גם הוא אתכם ואנחנו גם.

אברהם פורז: בואו נראה מה אפשר לעשות יחד כדי לשפר.

שמואל בן צבי: קודם כל העובדה שאנחנו יושבים כאן זה מאד חשוב.

שמואל בן צבי: להרגיש שאתה כמו בית ואז יש שיתוף פעולה וזה גם עניין ציוני, אני לא צריך לספר לך.

שמואל בן צבי: כי קצת איבדו את זה.

שמואל בן צבי: מה שחשוב זה שסך הכל רשות השידור משדרת ב- 17 שפות.

שמואל בן צבי: מתוך 17 שפות אלה 14 יוצאות לחוץ לארץ.

אברהם פורז: מה לא יוצא לחו"ל ?

שמואל בן צבי: טיגרית לא יוצא לחו"ל.

שמואל בן צבי: זה ניב של אמהרית.

שמואל בן צבי: וגם טאטית, ניב של יהודי קווקז.

שמואל בן צבי: אמרתי 17 שפות מתוכם עברית, ערבית ופרסית זה לא בידיים שלנו.

שמואל בן צבי: אנחנו משדרים ב- 14 שפות כחטיבה.

שמואל בן צבי: שתי שפות זה רק בפנים בארץ.

שמואל בן צבי: נוסף לזה כל הזמן אם בהתחלה עבדו 156 אנשים בחטיבה אז השפות נשארו אותן השפות ועובדים עכשיו 84 אנשים.

שמואל בן צבי: 156 עבדו לפני 10 שנים.

שמואל בן צבי: עד 94' .

אברהם פורז: אז זה מראה על התייעלות רצינית כי השידורים לא פחתו.

יוני בן מנחם: השידורים גברו והעומס התחלק על פחות אנשים.

יוני בן מנחם: עובדים יותר קשה.

שמואל בן צבי: סך הכל אנחנו משדרים משש וחצי בבוקר, שידור חי עד שתיים עשרה בלילה.

יוני בן מנחם: אנחנו משדרים 24 שעות.

יוני בן מנחם: בלילה זה שידור ממוחשב.

שמואל בן צבי: יש שפות שזה רבע שעה ביום או חצי שעה ביום.

שמואל בן צבי: הסיכום שסכך הכל ההרגשה שאנחנו גם הפרטנרים, אני מדבר עכשיו בתוך רשות השידור, אנחנו הפרטנרים השווים ואנחנו עכשיו מרגישים שאנחנו בבית ובתוך הבית והחשיבות של השפות זה לא פחות מעברית ולא פחות מערבית ובגלל זה אנחנו יכולים להמשיך ולעשות את זה וליצור אבל הקשיים הכספיים וכוח אדם והכל זה פשוט, אנשים יוצאים לגמלאות ולא נותנים לקבל אנשים אחרים או שבן אדם יוצא מתקן.

יוני בן מנחם: הגזירה היא שתוכנית ההתייעלות קובעת האוצר קובע, אדם שיוצא לפנסיה ופורש נמחק התקן שלו.

יוני בן מנחם: אתה לא יכול לשים בן אדם אחר על התקן הזה.

אברהם פורז: אני אגיד לך מה, אם היה רצון לסגור את העניין אז אתה אומר, לאט לאט זה ימות לבד כי לאט לאט יפרשו ובסוף האחרון יגיד, זה השידור האחרון, אני מחר פורש ואני סוגר.

אברהם פורז: אבל הואיל ואין לנו עניין כזה אנחנו צריכים לדאוג ברמה סבירה, אני לא מציע להקים איזה אימפריה ענקית, ברמה סבירה של עובדים גם לחדש.

אברהם פורז: אם אתה מגיע למסקנה שבאמת בשידור מסוים אתם הגעתם בפחות אנשים אי אפשר, אז צריך להקפיד על זה שאחד יצא ויבוא אחר.

יוני בן מנחם: אנחנו כבר מגרדים את התחתית.

יוני בן מנחם: ממש מגרדים את התחתית.

אברהם פורז: אז אני אומר לכם, תעבירו נייר.

אברהם פורז: קח מדור מדור ותאמר לי למשל, באנגלית חסרים 1, בצרפתית 2, ברומנית ככה ואני אנסה לעזור לכם.

יוני בן מנחם: לגבי רמת משכורות.

יוני בן מנחם: יש עובדים קבועים של רות השידור שהם נחשבים אפילו פחות מעובדי מדינה.

יוני בן מנחם: אלו משכורות שנהוגות בשירות הציבורי.

יוני בן מנחם: הבעיה היא של הפרילנסים, שאתה לוקחת אדם, שמוליק יגיד לך, בסכומים של 300 שקל או של 500 שקלים קשה מאד להחזיק אותם והם גם לא רוצים לבוא ובצדק.

שמואל בן צבי: אני אתן דוגמא.

שמואל בן צבי: יש חוזים מעל שיא כוח אדם.

שמואל בן צבי: אז לפי החוזה הזה בן אדם מקבל 6000 שקל.

שמואל בן צבי: זה מכסימום.

שמואל בן צבי: אי אפשר לתת לו שעות נוספות והוא חייב לעבוד כל יום.

שמואל בן צבי: עכשיו, לידו עובד בן אדם בתקן שהוא עם פנסיה תקציבית, תקן והכל, עובדים אותם השעות.

אברהם פורז: כן זה קורה הרבה פעמים שיש בהרבה מקומות דור ב'.

אברהם פורז: זה לא מה שהיה.

אברהם פורז: מצד שני זה שעובד עכשיו בסכום קטן אז הוא יותר צעיר ויותר רענן.

ראובן מהארי: שמי ראובן מהארי.

ראובן מהארי: אני משדר במהדורה אמהרית.

אברהם פורז: כמה שעות אתם משדרים ביום?

ראובן מהארי: שעתיים.

ראובן מהארי: בצהריים יש לנו שעה ורבע.

ראובן מהארי: אני בארץ כמעט 20 שנה.

ראובן מהארי: התחלתי לעבוד ב- 85'.

ראובן מהארי: יש לנו האזנה גבוהה מאד כ- 90 אחוז מעולי אתיופיה.

ראובן מהארי: זה הכלי היחידי שיש להם.

נועם יפה: מישהו שמבין אמהרית מבין גם טיגרית או בכלל לא?

ראובן מהארי: לא.

אברהם פורז: איפה מדברים את הטיגרית?

ראובן אמהרי: בצפון אתיופיה.

אברהם פורז: מבין עובדי אתיופיה שנמצאים בארץ, כמה הם דוברי טיגרית וכמה הם דוברי אמהרית?

אברהם פורז: באחוזים.

ראובן מהארי: בערך שמונה עד תשעת אלפים.

אברהם פורז: זה אגב שידור חשוב מאד כי באמת עם כאלה אחוזים של מאזינים כי אחרת הם מנותקים מהמדינה.

אברהם פורז: יש איזה עיתון כתוב באמהרית?

אברהם פורז: עיתון או מקומון?

ראובן מהארי: יש עיתון חודשי.

ראובן מהארי: גם בטלוויזיה אין לנו שידורים.

אברהם פורז: באיזה כתב כותבים את השפה האמהרית?

ראובן מהארי: כתב מיוחד לאמהרית.

נועם יפה: לנו היתה בעיה להשיג את זה למיחשוב.

נועם יפה: את האותיות.

נועם יפה: כיום הם ממוחשבים.

אלגרה אמאדו בן יצחק: אני אחראית על אנגלית, צרפתית, ספרדית ולדינו.

אלגרה אמאדו בן יצחק: יש לנו שידור באנגלית 80 דקות כל יום, 4 יומנים.

אלגרה אמאדו בן יצחק: בשש וחצי בבוקר, בצהרים, ערב ובשידורים קצרים.

אלגרה אמאדו בן יצחק: צרפתית שעה ביום, ספרדית 30 דקות ביום, רבע שעה בתוך ישראל ורבע שעה לחוץ לארץ.

אברהם פורז: למה לא משדרים בתוך ישראל את כל הזמן?

אברהם פורז: אין משדרים?

אברהם פורז: זה לא מסתדר?

אלגרה אמאדו בן יצחק: מה שמשודר לחוץ לארץ יש מקומות בארץ שאפשר לשמוע את זה אבל לא בכל מקום.

אברהם פורז: קולטים אתכם באמריקה הלטינית?

אברהם פורז: המשדר מגיע עד שם?

אלגרה אמאדו בן יצחק: כן, ודאי.

אלגרה אמאדו בן יצחק: מגיע.

אלגרה אמאדו בן יצחק: עכשיו המשדרים במצב נוראי ואז יש פחות ופחות קליטה אבל יש רדיו יהודי, רדיו חי בארגנטינה שלוקח את השידור שלנו ומשדר חצי שעה אחרי זה.

אלגרה אמאדו בן יצחק: הוא בטלפון מקבל את השידור שלנו וחצי שעה אחרי זה משדר אותו.

אלגרה אמאדו בן יצחק: ואז בדרום אמריקה שומעים אותו באיכות הרבה יותר טובה מאשר בגלים קצרים שזה גם יכול להיות פתרון, אם אפשר למצוא תחנות כאלה שיכולות לשדר אותנו.

אברהם פורז: אתם מקבלים תגובות מספרד למשל?

אלגרה אמאדו בן יצחק: כן, ודאי.

אלגרה אמאדו בן יצחק: יש לנו 25 דקות שידור בלדינו וכפי שיוני אמר, אנחנו יש רשות לתרבות הלדינו שעוזרת מאד לשידור בלדינו.

אברהם פורז: לדינו זה עניין תרבותי ומורשתי.

אברהם פורז: אני לא חושב שיש היום אדם שיודע רק לדינו.

אברהם פורז: אידיש ולדינו זה כבר עניין של שמירת מורשת.

אברהם פורז: אני מוכרח להגיד לכם שלמרות שאני לא יודע אידיש, פה ושם כמה מילים, אני הרבה פעמים הולך לתאטרון באידיש עם הכתוביות וברגע שמתחילים לדבר זה כבר נהיה מצחיק.

אלגרה אמדו בן יצחק: אנחנו משדרים גם באינטרנט.

אלגרה אמדו בן יצחק: אנחנו באמת שלושת השפות אנגלית, צרפתית וספרדית היו השפות הראשונות שהתחלנו לשדר באינטרנט.

אלגרה אמדו בן יצחק: אפשר היה להאזין לנו באתר של רשת ב' עוד לפני האתר שלנו נכנס.

אלגרה אמדו בן יצחק: ועל זה אנחנו מקבלים הרבה מאד תגובות ואלה שלושת השפות שאפשר לשמוע אותן כל הזמן.

אלגרה אמדו בן יצחק: יתר השפות שומעים אותן באתר של רשת רקע, אפשר לשמוע אותן חי.

אברהם פורז: תאמרי לי, למשל לגבי צרפתית.

אברהם פורז: זה נקלט בצרפת רק באוויר או גם תחנות יהודיות משדרות?

אלגרה אמאדו בן יצחק: תחנות יהודיות גם משדרות אותנו אבל עכשיו פחות ופחות.

אלגרה אמאדו בן יצחק: הם מקבלים אותנו מהאינטרנט ומשדרים אותנו.

אברהם פורז: למה פחות?

אלגרה אמאדו בן יצחק: כי היום יש להם את הכתבים שלהם יותר, גם פה בארץ.

אלגרה אמאדו בן יצחק: אני דברתי עם רדיו שלום לא מזמן והם ימשיכו לקבל אותנו.

אלגרה אמאדו בן יצחק: אינטרנט באמת זה פתרון לדברים כאלה, לתחנות שיקבלו אותנו וישדרו אותנו.

אברהם פורז: תגידי, השידור בצרפתית נקלט גם באפריקה?

אלגרה אמאדו בן יצחק: כן, יש מקומות שהוא כן נקלט.

אלגרה אמאדו בן יצחק: שוב, אם חוזרים לבעיה של משדרים אז פחות ופחות וברגע שמשדר מתקלקל אז גם אין אפשרות לתקן אותו, לרשות השידור אין אפשרות לתקן אותו.

אברהם פורז: צריכים לעשות מבצע של רענון המשדרים.

אלגרה אמאדו בן יצחק: אנחנו מאמינים שבאמת צריך.

אלגרה אמאדו בן יצחק: אנחנו באמת רוצים לתת יותר כובד לשידורי אינטרנט אבל הבעיה שגם לזה אנחנו זקוקים גם לכוח אדם, גם בסופו של דבר הכל מסתיים בכסף.

אברהם פורז: אני מוכרח להגיד שלדעתי השידורים באנגלית ובצרפתית זה שתי שפות שאני מבין, הם טובים מאד, האיכות טובה ובאמה גבוהה מאד.

יוני בן מנחם: כל העיתונות הזרה וכל הסגל הדיפלומטי שמוצב בישראל, כולם מאזינים לזה כל בוקר.

יוני בן מנחם: זה לחם חוקם.

אלגרה אמאדו בן יצחק: פותחים את היום שלהם עם השידור באנגלית ואחר כך בצרפתית.

שמואל בן צבי: ב- 1992 ה- BBC עשו סקר והתוצאה היתה שקול ישראל במקום השני בעולם בשידורים באנגלית במזרח התיכון.

אלגרה אמאדו בן יצחק: האנגלית היום משודרת ברדיו רקע ב- AM .

שמואל בן צבי: הבעיה שאחרי באר שבע ודרומה זה כבר לא קולט.

דורית גולנדר: אני ותיקה מאד ברשות השידור, עובדת משנת 68', עליתי ארצה ב- 67' מליטא.

דורית גולנדר: מ- 96' אני מנהלת את המחלקה בשפה הרוסית שבמסגרת שידורי רקע.

דורית גולנדר: אנחנו השידור הגדול בין השפות ומשדרים כמעט 12 שעות פחות 25 דקות שלמעשה כבר כמעט יותר משנה גם פרסית השתלב בשידורי רקע שזו שפה די חדשה לעולים ששומעים בארץ.

דורית גולנדר: באיראן גם כן קולטים אותנו בגלים קצרים.

יוני בן מנחם: נשיא המדינה פנה בזמנו.

יוני בן מנחם: יש 350 יוצאי איראן בארץ שלא שומעים את הגלים הקצרים והוא ביקש לשמוע אותם פה בארץ, את השפה ואז הכנסנו גם את הפרסית בשידורי רקע.

יוני בן מנחם: כי בהתחלה זה היה רק לחו"ל.

יוני בן מנחם: ואז גם יוצאי איראן שפה יכולים להקשיב.

דורית גולנדר: אז אנחנו משדרים משבע בבוקר עד שתיים עשרה בצהרים.

דורית גולנדר: משלוש עד שמונה בערב עם הפסקה לפרסית ומעשר בלילה ועד חצות.

דורית גולנדר: בחצות ורבע מתחילים שידורים חוזרים שמתוכנתים במחשב עד שלוש בלילה ומשלוש עד שש וחצי בבוקר, מוסיקה בכל השפות.

דורית גולנדר: במסגרת השידורים שלנו למעשה אנחנו משתדלים מבחינת תכנים לתת לאותם מיליון מאזינים אותם הדברים שהיו חסרים להם במשך כל החיים שלהם שם, במסגרת החיים היהודיים, וגם לא משאירים בצד את הנוסטלגיה כי בלי נוסטלגיה אי אפשר לחיות.

דורית גולנדר: אז יש לנו קודם כל אני חושב שהדבר הכי חשוב שיש לנו ברמה מאד גבוהה זה שיעורים בשפה העברית, 5 פעמים בשבוע.

דורית גולנדר: יש לנו את הפינה בעברית שיוני דיבר עליה שזה הפרויקט החדש שאנחנו ממשיכים ויש לזה הצלחה רבה מאד במתכונת של רגע של עברית, אצלנו זה נקרא זמן עברית.

דורית גולנדר: יש לנו הרצאות של האוניברסיטה הפתוחה על ציונות, על היסטוריה של עם ישראל וכל השינויים שקרו בפוליטיקה מאז הקמת מדינת ישראל, שיש לזה גם הצלחה רבה, שני יומני אקטואליה כל יום, 14 מהדורות חדשות, סקירת עיתונות הבוקר שמתורגמת משפה העברית, לבית ולמשפחה, כל יום שעת שידור תשובה לשאלות המאזינים בכל התחומים.

דורית גולנדר: למרות שאנחנו משתדלים לענות לכל הבעיות של עולה חדש שהוא נתקל כדי לקצר את התורים נגיד בכל משרדי הממשלה, אנחנו מזמינים נציגים והם עונים לשאלות הקהל.

דורית גולנדר: למעשה שידור פופולארי מאד, 86 אחוזי האזנה בקרב העולים.

דורית גולנדר: פרסומת בשנה האחרונה זה היה כמעט חמישה וחצי מיליון שקל, זה יוני יגיד לך אם זה מכסה או לא מכסה את השידורים שלנו.

יוני בן מנחם: זה הולך גם לקופה של רשות השידור.

יוני בן מנחם: כפי שאמרתי, ההכנסות מהפרסומות לא נכנסות ישירות לרדיו.

אברהם פורז: תמיד צריך לחשוב עם ענף רווחי או לא רווחי.

אברהם פורז: וגם אם מפסידים 2 או 3 מיליון בשנה זה לא סיפור.

דורית גולנדר: השידורים מאד פופולאריים למרות שהחלום שלי היה לו היינו משדרים מהבוקר עד הערב בגל ככה בלי הפסקות אבל זה מה שקורה נכון להיום במפה של רדיו רקע.

אברהם פורז: כמה הפסקות יש לכם למשל שבהן נכנסות שפות אחרות?

דורית גולנדר: משתיים עשרה עד שלוש בצהרים.

דורית גולנדר: בשעות האלה נכנסות אמהרית, אנגלית, גרוזינית, צרפתית, לדינו ואידיש ובהפסקה השניה עוד פעם אמהרית וזה בין שמונה לעשר בערב.

דורית גולנדר: אנחנו למעשה היינו8 התחנה הראשונה עוד לפני שקמה תחנת טלוויזיה ברוסית בארץ, אנחנו היינו היחידים וזה היה פרויקט נדיר.

דורית גולנדר: היינו מתרגמים את מבט לחדשות סימולטני, היינו מחזיקים מתורגמנים מקצועיים לשידור של תרגום מבט.

דורית גולנדר: זה היה ממש נדיר וגדול ולמרות שאחר כך קמה התחנה של ערוץ 9 עוד היינו המון המון זמן מקבלים בקשות לחזור לשידור הזה אבל מכיוון שנפלנו מהשידור הזה בלוח הזמנים שלנו אז כל הטקסים של יום הזיכרון, של יום השואה, של יום העצמאות תמיד היינו נותנים את התרגום מהערוץ שלנו לערוץ 33 .

דורית גולנדר: אנחנו עובדים כיום רק לפי לוח המשדרים.

דורית גולנדר: למשל אם הטקס הממלכתי לציון יום העצמאות מתחיל בשמונה אז אנחנו נופלים מהשידור.

דורית גולנדר: כי זה לא הזמנים שלנו.

דורית גולנדר: אבל אין מה לעשות.

דורית גולנדר: אבל אנחנו מאד מרוצים שלפחות יש לנו את השעתיים.

יוני בן מנחם: כל אחד חושב שהשפה שלו הכי חשובה אבל למעשה הכל חשוב.

דורית גולנדר: אבל נכון להיום יש לנו באמת את ערוץ 9 שעושה את זה.

דורית גולנדר: פעם זה לא היה אז אנחנו היינו עושים את זה כרדיו.

דורית גולנדר: מה שקשור באינטרנט, באמת בשעה טובה הצלחנו לבנות אתר ויש לנו אתר, אמנם הוא עוד לא מפותח אבל לפחות אפשר להאזין.

דורית גולנדר: אפשר לפתוח פה את הקלפים עד הסוף ולומר שרדיו רקע היה באתר אינטרנט עוד לפני האתר הרשמי שלנו, היו הרבה מעונינים שעשו את זה.

דורית גולנדר: פריקים של מחשבים ואני יודעת שלוקחים את השידורים שלנו בקנדה, בגרמניה, בארצות הברית.

דורית גולנדר: המאזינים בחוץ לארץ למעשה כבר אמרו שהשידורים לחוץ לארץ השתנו.

דורית גולנדר: אנחנו בתוך השידורים שלנו רק שעה משדרים לחוץ לארץ, מ- 23 לפי שעון ישראל עד חצות.

דורית גולנדר: אבל בקהילות יהודיות, במרכזים יהודיים, יש להם רדיו קהילתי ואני יודעת שהם לוקחים מהשידורים שלנו המון דברים ומשדרים את זה במעגל סגור ברדיו שלהם.

אברהם פורז: למעשה מי שנמצא במוסקבה יכול לשמוע רק בחצות לפי שעון מוסקבה?

אברהם פורז: פעם ביום?

דורית גולנדר: כן, רק פעם ביום.

דורית גולנדר: או לפי האינטרנט.

יוני בן מנחם: יש לנו פרויקט משותף עם רדיו רוסיה.

יוני בן מנחם: שאנחנו פעם בחודש עושים אתם שעה בשידור חי והשידור מועבר גם לרדיו הרוסי וגם ברקע.

יוני בן מנחם: אנחנו פותחים שידור אתם ואז גם ברוסיה כולם יכולים לשמוע.

אברהם פורז: אבל אם יהודי שחי ברוסיה ורוצה לדעת מה קורה בארץ וכל מה שיש לו זה רבע שעה בחצות אז זו שעה בעייתית.

דורית גולנדר: השעה של השידור שיוני דיבר עליה, גשר תרבות שיש לנו אני יכולה לספר קוריוז מאד נחמד.

דורית גולנדר: לי אישית עוד נשארו בברנגוס באלזסקי קריי, שני בני דודים והם האזינו לשידור.

דורית גולנדר: אבי ז"ל, בזמן המלחמה העביר את המשפחה כדי להציל אותם מהשואה והם ככה נשארו לחיות שם.

דורית גולנדר: אז בעקבות השידור הזה שאני גם פעם אחת הופעתי, הבן של הבן דוד שלי שמע אותי ובאינטרנט מצא אותי וצלצל אלי, אז כנראה שזה מה שעובד.

נעם יפה: אני אחראי על מחלקת השידורים לעולים.

נעם יפה: בארץ מ- 1960, עליתי ילד.

נעם יפה: המחלקה מורכבת מאידיש, רומנית, הונגרית, אמהרית עם הזנב הטיגרי, בוכרית, גרוזינית וקווקזית.

נעם יפה: השידור האמהרי הוא השידור הגדול ביותר שקיים מפוצל לפעמיים ביום.

נעם יפה: הוא בהחלט כלי התקשורת הדומיננטי ביותר ברחוב של עולי אתיופיה.

נעם יפה: התגובות הן בלתי רגילות.

נעם יפה: יש גם פרסומות.

נעם יפה: שהן לפעמים גם אינדיקטור לחדירה לשידור.

נעם יפה: הסקרים מראים לנו שזו חדירה מוחלטת.

נעם יפה: אם הייתי שומע על דבר כזה אחוזים כאלו במקום אחר הייתי אומר רגע, זה מזכיר לי את ברית המועצות לשעבר, אבל זו המציאות כי אין מישהו אחר ברחוב האמהרי והשידור באמהרית הוא בהחלט גשר של קליטה בתוך החברה הישראלית.

אברהם פורז: צריך אולי להגדיל את השידור הזה.

נעם יפה: שוב, זה עניין של תקציב.

אברהם פורז: אבל אני חושב שלגבי ציבור כזה שזה מקור האינפורמציה היחיד שלו במדינה זה חשוב מאד.

נעם יפה: יש לנו פינות שבדיוק באות לשרת את העולה כמו הפינה המשפטי, סיוע משפטי שכל פעם יש שיתוף פעולה עם משפטנים שבהחלט מייעצים ודנים בכל מיני נושאים.

נעם יפה: כנ"ל בנושאי בריאות שזה אחד התחומים הרגישים ביותר בקרב העלייה מאתיופיה, כמובן הביטוח הלאומי, נושאי קליטה, שיכון, דיור, בעצם כל התחומים שעולה נתקל בצעדים הראשונים שלו בארץ.

נעם יפה: יתר השידורים הם כבר עם אופי אחר.

נעם יפה: שידורים קטנים, מרביתם של רבע שעה או לפעמים חצי שעה, שני שידורים של 15 דקות.

נעם יפה: אני יכול לציין שהגדלנו בכמה שפות וסך הכל את שעות השידור מבחינת כוח אדם, אם אני מסתכל עשר שנים אחורנית, כמעט 50 אחוז נשארנו ומשדרים יותר ממה ששידרנו קודם.

אברהם פורז: זה אגב דבר חיובי שזה פחות כוח אדם אבל גם פה צריך להיזהר לא לגלוש למקום שממנו כבר אי אפשר לקום.

נעם יפה: כן, הגענו כבר כמעט לקו האדום כמו מספר שיגורים כמו מוגרבית למשל שזה שידור שמיועד, זה דיאלקט של צפון אפריקה שמשודר גם בגלים קצרים לחוץ לארץ.

נעם יפה: כלומר, מבחינת הסברה זה שידור שחודר למרוקו, אלג'יר ותוניס.

נעם יפה: וקצת אפילו קיבלנו תגובות מאזורים של דרום ספרד ודרום צרפת שגם כן התפשטו גלי רדיו ונקלטו גם שם.

אברהם פורז: אבל אני חושב שבצרפת יש תחנות מקומיות ליהודים.

נעם יפה: בהחלט כן אבל גם אנחנו בתוך התמונה.

נעם יפה: מבחינת האינטרנט, כל מה שנוגע למרכז, מזרח אירופה ואפילו למאזינים בארץ זה עניין שכמעט אינו מציאותי.

נעם יפה: מדובר אלף, במדינות כמו רומניה או הונגריה לא מדבר כבר על גרוזיה או טקיג'יסטאן איפה שמתרכזים יהודים דוברי הבוכרית, לפי מה שאני יודע מנוי לאינטרנט העלות בדולרים היא גבוהה יותר מהפנסיה החודשית של יהודים אז ודאי שהוא לא ילך.

אברהם פורז: אבל יש עוד דבר.

אברהם פורז: אנשים מבוגרים זה הם לא מתחברים לאינטרנט, זה לא עבורם.

נעם יפה: אנשים רגילים מזה שנים על גבי שנים היו צמודים לשידורים של קול ישראל, לשידורים שלנו והם ממשיכים ועדיין עוד יש לנו תגובות שהשידור ממשיך להגיע ולחדור וגם בארץ.

נעם יפה: בעיות של המשדרים מה שכבר שמעת, אני יכול להגיד לגבי רומניה וגם הונגריה גם שליחי הסוכנות, גם השגרירויות פתאום צלצלו לבדוק מה קורה, אנחנו מוצפים טלפונים.

נעם יפה: כי יהודי ברגע שלא קולט יום, יומיים , שלושה היום אין לו בעיה, מצלצל לשגרירות או לסוכנות.

נעם יפה: אז זה אינדיקטור שיש לנו.

נעם יפה: בשידור כמו הונגרית, כמו מוגרבית נשאר אדם אחד ולא תמצא מישהו שתמורת 700 שקל ברוטו יהיה מוכן קצת לעבוד, פה ושם עוד יש כמה משוגעים לדבר אבל זה הולך ופוחת ואנחנו מתקרבים לקו האדום מבחינת קיומנו.

נעם יפה: גם חופשה שנתית, הבחורה מהונגרית היתה צריכה לצאת לשבועיים חופש אז היא הקליטה 18 תוכניות מראש .

נעם יפה: היתה מישהי ב- 700 שקל שעזבה.

אברהם פורז: מה זה 700 שקל?

אברהם פורז: זה מה שאתם נותנים?

אברהם פורז: אי אפשר לתת יותר?

אברהם פורז: צריך לעשות ישיבה נוספת גם עם אנשי הכספים שלכם.

אברהם פורז: באיזה שהוא מקום .

אברהם פורז: בואו נחכה עד שיתמנה מנכ"ל חדש, את זה אני לא רוצה לשגע כי במילא הוא זמני.

אברהם פורז: אז נחכה שיהיה מנכ"ל חדש ואז נקיים ישיבה נוספת.

נעם יפה: יש לנו גם שיתוף נהדר, לגבי רומניה לפחות עם הרדיו הממלכתי שם.

נעם יפה: פעמיים עשינו גם כן כמו ברוסית, גשר בין שתי תחנות הרדיו שגם בארץ וגם ברשת האקטואליה של רומניה בו זמנית התקיימו שידורים.

נעם יפה: יוני מצד אחד והמנכ"ל שם פתחו את השידורים ובמשך שעה שלמה ברשת הפופולרית ביותר עם כ- 70 אחוזי האזנה שמעו אותנו וכך הלאה.

נעם יפה: עשינו את זה פעמיים.

נעם יפה: השידור ברוסית הוא שידור גדול.

נעם יפה: יש מרווח זמן כדי לעשות שידור רגיל.

נעם יפה: יתר הדברים, נניח ברומנית, לקחנו 20 דקות שלנו ואז באופן חד פעמי היינו צריכים לקחת עוד זמן משידור אחר כדי לקיים את זה.

נעם יפה: כשעושים את זה במבצע פעם באי אלו זמנים זה ניתן.

תמר אברמוביץ: אני דוברת משרד הקליטה.

תמר אברמוביץ: אל שולחני מגיעות הרבה פניות במיוחד מציבור דובר אמהרית בבקשה להגדלת שעות השידור.

תמר אברמוביץ: זה כלי מדהים.

תמר אברמוביץ: אפשר להרחיב בתקשורת הישראלית את כמות החשיפה של מידע ויש לזה אינדיקטורים מאד ברורים.

תמר אברמוביץ: ניסיתי אתמול קו פתוח בנושא פתיחת שנת הלימודים, שידרו את זה בשעה שלוש, בין שלוש לארבע, חמישים טלפונים.

אברהם פורז: אז אתם יכולים לדאוג שיהיה קצת כסף למטרה הזאת?

תמר אברמוביץ: אנחנו דואגים לכסף למטרה הזאת.

תמר אברמוביץ: אנחנו משתפים אתם המון פעולה.

אברהם פורז: כי אני אגיד לך משהו, אין היום בעיית תדרים ב- FM .

יוני בן מנחם: כסף אנחנו רוצים, לא שיתופי פעולה.

יוני בן מנחם: תביאי לנו כסף.

אברהם פורז: אם אתם חושבים שהעניין של השידור באמהרית הוא חשוב, תבואו בדברים עם קול ישראל, תחליטו שאתם ממנים חלקית את הדברים האלה.

אברהם פורז: עכשיו גם יש החלטת ממשלה להגביר את העלייה מאתיופיה.

אברהם פורז: חלק מהעניין הזה לא יכול להיות שהעולה מקבל אך ורק דיור, שיכון, לא יודע מה עוד .

אברהם פורז: זה תחום מאד חשוב.

אברהם פורז: לאור העניין שהעלייה ירדה וגם ממקומות אחרים ומחליטים להעלות יותר אנשים מאתיופיה, צריך לתת לזה עוד כסף.

אברהם פורז: אז תראו את זה בעדיפות.

יוני בן מנחם: אנחנו לא זקוקים להבטחות, אנחנו זקוקים לכסף.

יוני בן מנחם: כי השידור הזה הוא על סף התמוטטות.

יוני בן מנחם: החבר'ה היו פה מאד עדינים אבל אנחנו על סף התמוטטות.

אברהם פורז: אז אני מציע לך שתוציא מכתב, בהסכמת מנכ"ל רשות השידור, אל שרת הקליטה, היא אמנם גם שרת המשפטים אבל יש שם גם סגנית ותגיד לה את החשיבות שאתם רואים בזה.

תמר אברמוביץ: היא בדין ודברים לגבי הנושא הזה ומקדמת אותו מול שר האוצר עכשיו.

אברהם פורז: אם יש לכם תקציב, אני לא רוצה לייעץ לכם, אני לא מתיימר, אבל אם יש לכם תקציב שהוגבר לצורך קליטה ויש היום עלייה מאתיופיה אז חלק מהכסף יתחייב ללכת גם נקרא לזה קליטה רוחנית במובן של חיבור לארץ ומה יותר מאשר מהדורת חדשות ואקטואליה.

אברהם פורז: הדבר שהכי מדאיג אותי לגבי העלייה מאתיופיה זה הבידוד התרבותי ואני אשתמש במילה קשה כמו גטו.

אברהם פורז: העובדה שזה הופך לשכונות רק אתיופיות ואנשים שרק בין אתיופים ולא מעורבים בארץ, זה הכי חמור.

אברהם פורז: השלב הראשון זה קודם כל תנו להם להבין בשפתם.

אברהם פורז: הם אחר כך גם ילמדו עברית, כל אחד לומד איכשהו.

אברהם פורז: אתם חייבים לראות את זה כדבר חשוב לא פחות מדירה, ממקום תעסוקה, מבריאות ומכל דבר אחר.

אברהם פורז: זה כסף קטן, פה מדובר בכלום כסף יחסית.

יוני בן מנחם: 3 מיליון שקל.

אברהם פורז: זה תקציבי הקליטה.

אברהם פורז: אני אומר בסולם עדיפות של משרד ממשלתי, תראו בזה בסולם עדיפות גבוה.

אברהם פורז: אי אפשר להביא לפה אלפי אנשים ברכבת אווירית ובסוף הן מנותקים וחיים כאילו באתיופיה.

אברהם פורז: למה אני שאלתי אם יש עיתון, חשבתי אולי יוצא איזה שבועון או משהו.

אברהם פורז: יכול להיות שאני עושה פה עוול, יכול להיות שיש אנשים שמתקשים בקריאת העיתון, אני לא יודע.

אברהם פורז: אז שישמעו רדיו.

אברהם פורז: לשמוע בשפה כל אחד יודע.

אברהם פורז: אתם חייבים לחבר אותם לארץ.

ארתור קזייב: אני אחראי על התקשורת בשפה הרוסית במשרד הקליטה.

ארתור קזייב: הרבה דברים טובים נאמרו על רדיו רקע, על השידור בשפה הרוסית ואנחנו באמת גם מאד מרוצים מהפרויקט המשותף וגם מהדברים האחרים שאנחנו עושים מבחינת העברת מידע, קידום של רעיונות כאלה ואחרים, אותו פרויקט שתמר הזכירה, קו פתוח בנושא חינוך.

ארתור קזייב: זה היה שלוש שעות שהעולים בכל השפות יכלו לשאול שאלות הקשורות לפתיחת שנת הלימודים ואיפה נרשמים, איך נרשמים ועוד.

אברהם פורז: אני לא יודע עד כמה המשרד שלכם רואה בעניין הזה חשיבות.

אברהם פורז: אבל אני אומר לכם את דעתי, תראו בזה דבר בעדיפות גבוהה.

אברהם פורז: במונחי עלות תועלת זה יחסית מעט כסף אבל יש לכם IMPACT גדול, שלא נדבר על חוץ לארץ.

אברהם פורז: אפילו פה, בכל זאת אני יודע מה זה להיות עולה.

אברהם פורז: גם אני הייתי עולה אבל יש הבדל בין עולה צעיר לעולה מבוגר.

אברהם פורז: כמה זמן אתה בארץ?

ארתור קזייב: 15 שנה.

אברהם פורז: כמה זמן לקח לך לדבר עברית מיום שהגעת?

ארתור קזייב: הייתי בן 15 לקח לי בערך שנה.

ארתור קזייב: אבל לא הייתי לבד.

ארתור קזייב: אני יכול להגיד לך שעד עכשיו גם אני, גם מתוקף תפקידי וגם בכלל אנחנו שומעים הרבה רדיו רקע, גם ההורים שלי שומעים וגם הסביבה היותר רחוקה כי יש הרבה דברים שאתה יכול לשמוע רק שם.

אברהם פורז: יש דבר שכולנו מבינים.

אברהם פורז: ואם לא מבינים אז אני יכול לומר אותו.

אברהם פורז: אנשים צעירים משתלטים די בקלות על שפה חדשה.

אברהם פורז: אנשים מבוגרים לא משתלטים על שפה חדשה.

אברהם פורז: לכן כדי שהם לא יחיו בנתק מהמדינה צריך לתת להם בשפתם, מתוך ידיעה שמי שהגיע בגיל מבוגר אז יכול להיות שהוא ידע בסוף ללכת למכולת ולהגיד, תן לי לחם שחור, אבל כשמתחילים לדבר במהדורת חדשות בעברית במהירות הוא לא מבין, הוא לא יכול לשמוע חדשות בעברית, אין סיכוי.

אברהם פורז: וזה לא פייר כלפיהם.

דורית גולנדר: סליחה, לפני כמה שנים לנו היה ניסיון, מהדורה אחת ביום בשעה עשר בבוקר, היינו משדרים בעברית קלה ובאולפנים היו מקליטים את המהדורה ומלמדים את העולים כל המושגים.

דורית גולנדר: זה ירד מכיוון שהיו קשיי הבנה, חלק הבינו וחלק לא.

דורית גולנדר: את החדשות הם רוצים לקלוט בדיוק ולהבין אותם.

דורית גולנדר: אבל היה ניסיון כזה.

אברהם פורז: תראו, עברית קלה זה לדעתי יותר מאשר חדשות זה יותר ללמוד את השפה.

אברהם פורז: חייבת להיות מהדורת חדשות וכמה שיותר לציבור הזה.

אברהם פורז: כי המבוגרים לא משתלטים על השפה החדשה.

אברהם פורז: אני גדלתי בבית כזה, אני יודע במה מדובר.

דורית גולנדר: הם משתלטים.

דורית גולנדר: בימי שישי יש לנו קו פתוח לעברית, יושב חורה ועונה על השאלות של המאזינים.

דורית גולנדר: מי שרוצה פעם להאזין לשידור הזה בין שמונה לתשע בבוקר ביום שישי, יתפלא לדעת איזה שאלות מורכבות בעברית שואלים העולים וזה אומר שבכל זאת רוצים ללמוד את השפה.

אברהם פורז: אני לא מדבר על שידורים לחוץ לארץ שזה חלק מההסבר של ישראל, אבל יש אנשים שמגיעים בגיל מבוגר והם לא ישתלטו לעולם על העברית של מהדורת חדשות והיום חלק מהשיעורים הם בטלפון אז בקושי גם אני מבין משהו.

אברהם פורז: אז אנחנו לא רוצים שהאנשים האלו יהיו מנותקים מהמדינה ויחיו בועה ולא ידעו כלום.

אברהם פורז: לכן אני חושב שהדבר הזה מאד חשוב ומשרד הקליטה צריך לראות בזה עדיפות גבוהה.

אברהם פורז: אם הם מקבלים תקציבים צריכים להפנות חלק לדבר הזה.

אברהם פורז: רבותיי, אני מסכם את הדיון ככה, שמחתי לשמוע על המגוון של השידורים בשפות הזרות, הדבר הזה חשוב גם לציבור העולים וגם כהסברה של ישראל בחוץ לארץ וגם לקהילות היהודיות בחוץ.

אברהם פורז: אני רואה בשידורים האלו חשיבות גדולה .

אברהם פורז: יוני בן מנחם, תכין איזה נייר וניפגש ונראה במה אנחנו יכולים לעזור.

אברהם פורז: אנחנו יכולים להפעיל, להערכתי מדובר ביחסית כסף קטן, זה לא סכומים מאד גדולים, אנחנו גם יכולים להפעיל לחץ על גורמים שונים במשרדי הממשלה.

אברהם פורז: מעבר לזה, רשות השידור היא גוף גדול מאד עם תקציב גדול מאד, אני לא בטוח שחלוקת המשאבים בתוך רשות השידור נעשית בצורה הנכונה.

אברהם פורז: גם חברת הכנסת גולן רואה חשיבות רבה בשידורים האלה ואנחנו נשתדל לסייע לכם ככל שאנחנו יכולים.

אברהם פורז: אנחנו נקיים ישיבה נוספת גם עם ועדת העלייה אולי וגם עם אנשי בזק ,משרד החוץ ומשרד האוצר.

אברהם פורז: אני מאד מודה לכם שבאתם ואנחנו מודים לכם על העבודה הטובה שאתם עושים.