הוועדה המיוחדת לבחינת בעיית העובדים הזרים, כנסת 16, פרוטוקול מספר 2, 2005-08-30 13:30

דני יתום: צהריים טובים לכולם.

דני יתום: אני פותח את הישיבה של הועדה לבחינת בעיית העובדים הזרים, כאשר הדיון היום ייסוב סביב עניין מדיניות העסקת עובדים זרים בענף החקלאות.

דני יתום: כזכור לכם, באחד הדיונים הקודמים אני אמרתי שהכוונה שלי היא פשוט לעסוק בפלחים השונים, מכיוון שמרוב עצים לא רואים את היער, ודיברנו באופן כוללני ורחב מאד על התופעה ותוך כדי הדיונים עלה מה שידוע ברבים, שאין בהכרח דמיון מלא בין תחום עיסוק אחד של עובדים זרים, אין בהכרח זהות מלאה בין עניין עובדים זרים בתחום אחד לבין עניינם של עובדים זרים בתחום אחר.

דני יתום: מדובר על כישורים אחרים נדרשים, מדובר על פרוצדורות אחרות, סוגים אחרים של אנשים, גם מעסיקים וגם מועסקים ולכן הגעתי למסקנה שבמהלך החודשים הקרובים נייחד את הדיונים הבאים, למעט מפעם לפעם כאשר יצוצו דברים שיחייבו אותנו לקטוע את רצף הדיונים המעשיים ולעסוק בדברים אחרים.

דני יתום: למשל, אחד הדיונים הקרובים יעסקו בנתונים האחרונים שפרסמה הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה, על מספרם של עובדים זרים בכלל במדינת ישראל, שהם נתונים די מביכים לפחות בכל מה שקשור למדיניות הממשלה שבעוד מדיניות הממשלה מדברת על הקטנת מספר העובדים הזרים הפרסומים שדיברו על השנה החולפת הציגו גידול במספר העובדים הזרים כך שיהיה צריך לדון בזה כדי לנסות ולעמוד על פשר העניין.

דני יתום: היום אנחנו נעסוק כאמור בהעסקת עובדים זרים בענף החקלאות וננסה להקיף בדיון את כל הסוגיות הנוגעות להעסקת העובדים הזרים בתחום הזה ואנחנו נתחיל בדיון כאשר כמובן אני אתן זכות דיבור והזדמנות שווה לכל אחד ואחד אבל הייתי רוצה להתחיל דווקא בתיאור המדיניות הממשלתית של הגורמים הרלבנטיים המיוצגים כאן בעניין שעליו אנחנו מדברים והאם יש לנו, יוסי ממשרד הפנים נמצא כאן אז נתחיל אתך.

דני יתום: בבקשה.

דני יתום: מדיניות המשרד או מדיניות הממשלה כפי שהיא באה לידי ביטוי בפעילות המשרד בנושא עובדים זרים בחקלאות.

יוסי אדלשטיין: מבחינת משרד הפנים אנחנו עובדים כנגזרת מהחלטות הממשלה ומפרסום ההיתרים של משרד התמ"ת.

יוסי אדלשטיין: בשנת 2005 וכנראה גם ב- 2006 קבוצת ההיתרים שניתנה לתחום החקלאות עומד על 26 אלף היתרים בכל הארץ בתחום החקלאות.

יוסי אדלשטיין: בסך הכל מול המכסה הזאת, מכסת ההיתרים של 26 אלף יש היום בארץ כמעט את כל המכסה של ה- 26 אלף, יש קצת ויכוחים כאלה ואחרים לגבי משחקי חישובים לגבי נוקשים אם זה נחשב או לא נחשב אבל זה תצטרך להתקבל החלטה אם מזכים את הנוקשים באופן גורף או לא מזכים.

יוסי אדלשטיין: בסך הכל היום, על פי נתונים שעומדים לרשותנו לא צריכה להיות בעיה בתחום החקלאות בין ההיתר לכמות העובדים שנמצאים פה בארץ.

יוסי אדלשטיין: יש היום עדיין, אני לא יכול להגיד אם כמות גדולה או קטנה, של מעסיקים בתחום החקלאות שמעסיקים עובדים באופן לא חוקי ללא אשרות בכל מיני מקומות כאלה ואחרים.

יוסי אדלשטיין: אנחנו במסגרת האכיפה מטפלים בזה, אמנם בחודשיים האחרונים לאור ההתנתקות היתה קצת פגיעה בתחום הזה אבל אנחנו משבוע הבא ביחד עם משטרת ההגירה נחזור לפעילות מלאה ואנחנו נאכוף גם את הנושאים האלה.

תומר מוסקוביץ: אני היועץ המשפטי של משרד התמ"ת.

תומר מוסקוביץ: בגדול זה לא סוד שיש דעות שונות בממשלה לגבי השאלה של בכלל עובדים זרים ועובדים זרים בכל ענף שהוא.

תומר מוסקוביץ: הממשלה את הדעות השונות משמיעה בחדר פנימה, מה שיוצא החוצה זה עמדת ממשלה, החלטת ממשלה.

תומר מוסקוביץ: יש סדרה שלמה של החלטות ממשלה שקובעות גם אצת המדיניות, גם את הקו וגם את המכסות.

תומר מוסקוביץ: נכון להיום המכסה בחקלאות היא 26 אלף, סטטוטורית הגוף שממונה על קביעת המעסיקים בחקלאות זאת אומרת, מי יכול להעסיק עובדים בחקלאות וכמה עובדים הוא יכול להעסיק פורמלית זה יחידת הסמך במשרד התמ"ת אבל מזה שנים היא נעזרת בייעוץ המקצועי או בעמדה המקצועית של משרד החקלאות שעושה עבורה שני דברים.

תומר מוסקוביץ: הוא גם קבוע את הקריטריונים ומביא אותם לאישור המשרד וגם קובע את הזכאות הספציפית של כל חקלאי וחקלאי.

תומר מוסקוביץ: נגיד הוא קובע שברפת צריך עובד על כל עשרת אלפים פרות, נגיד יכולה להיות דעה אחרת בעניין אבל זו הדעה שלו והוא קובע שלחקלאי ספציפי יש 20 אלף פרות אז הוא יקבל שני עובדים.

תומר מוסקוביץ: כמובן דוגמא והמספרים תלושים מהמציאות.

תומר מוסקוביץ: מה שהמשרד עושה מעבר לזה זה אוסף את הבקשות ונותן את ההיתרים.

תומר מוסקוביץ: עכשיו, אנחנו שותפים לגמרי לפחות עד כמה שידוע לי, אין עמדה אחרת לעמדה שהציג פה יוסי מבחינת ההתאמה בין המספר שהוא 26 אלף שהוא מספר שהממשלה קבעה אותו לבין המספר שנמצא היום בשטח בר השמה.

תומר מוסקוביץ: אי אפשר להתעלם מזה שיש פה מתח תמיד קבוע שנובע מהמשולש הזה שאומר שהעובד תמיד ירצה להישאר בארץ כמה שיותר, החקלאי תמיד יהיה עובד נוסף שירצה להיכנס ומישהו מרוויח מזה שעובד נכנס.

תומר מוסקוביץ: אני לא אומר מי, מישהו מרוויח ונוצרת פה בעיה שתמיד תגרום לחקלאים נגיד בואו נאמר עלולה ליצור אינטרס אצל חקלאים להחליף עובדים גם ללא צורך ורק אתמול פורסמה ב- YNET כתבה שאני לא יודע אם הם ידעו על הדיון היום, אם זה היה קשור אבל זה יצא ממש מתאים לנושא הדיון ולפחות עובדה אחת שנותרת שם או מקרה אחד שאני לא יודע עד כמה הוא מעיד על הכלל אבל יש סיכוי לא רע שהוא מעיד על הכלל, זה שחקלאים פשוט לא משלמים שכר לעובד חודשיים ואז מגרשים אותו כי ברגע שהוא יגורש הם יוכלו לקבל עובד אחר במקומו, אז גם הם הרוויחו את החודשיים שכר.

תומר מוסקוביץ: זו תופעה שאנחנו נחשפים אליה עכשיו אבל מה שודאי לא שולי שחלק לא קטן ואני ממש משתמש ב- UNDER STATEMENT הכי בריטי שאני יכול לגייס פה, חלק לא קטן מהחקלאים לא משלם את השכר מינימום הנדרש.

תומר מוסקוביץ: כשאתה בודק אז רובם או כולם משלמים את השכר מינימום החודשי שהוא מתאים באמת ל- 8 שעות עבודה ביום, 5 ימים בשבוע או לפי מה שההסכם הקיבוצי קובע.

תומר מוסקוביץ: יש הרבה הרבה מאד מקרים של חקלאים שלא משלמים שכר מינימום לפי היקף המשרה שהם עובדים בפועל כי הם עובדים מעבר למשרה מלאה ומקבלים במקרה הטוב שכר שמיועד למשרה מלאה.

תומר מוסקוביץ: המשרד עושה בעניין הזה מה שהוא יכול לעשות.

תומר מוסקוביץ: הוא גם מטיל קנסות ונוקט באמצעים נגד החקלאים וגם יותר ויותר בזמן האחרון מבטל היתרים לחקלאים כאלה ואז מנסה למצוא מקום אחר שהעובדים האלה יוכלו לעבוד כדי שהם לא יפסידו פעמיים.

תומר מוסקוביץ: גם לא ישמרו על הזכויות שלהם וגם בסופו של דבר הם ייאלצו לעזוב את הארץ.

שאלה: יש לכם נתונים מספריים לגבי חקלאים שנתתם להם היתרים בעקבות זה שלא שילמו שכר מינימום?

שאלה: אתה יכול לתת לנו כמה?

תומר מוסקוביץ: 150 היתרים ולא 150 חקלאים.

תומר מוסקוביץ: וגם חלק מההיתרים שבוטלו הם בוטלו על תנאי, זאת אומרת , אם החקלאי הוכיח במשך תקופה מסוימת שהוא כן עומד וכן נותן את הזכויות וכן משלם שכר מינימום בזמן אז יכול להיות שחלק מההיתרים יוחזרו.

דני יתום: מי מקיים את הבדיקה הזאת והאכיפה הזאת?

דני יתום: יחידת הסמך?

תומר מוסקוביץ: כן.

תומר מוסקוביץ: יחידת הסמך עם הלשכה המשפטית.

תומר מוסקוביץ: יש עורכת דין בלשכה המשפטית שזה התפקיד שלה.

רוני ידידיה: אנחנו עומדים בזמן הקרוב להתחיל לקבל בקשות מחקלאים לקבלת היתרים לשנת 2006.

רוני ידידיה: הקריטריונים משנים קודמות שונו במעט.

דני יתום: אני רוצה עוד לשאול, חקלאי שמעסיק היום עובדים זרים צריך מעבר לעובדה של חידוש השהייה והיתר העבודה שלהם, צריך להגיש מחדש בקשה?

דני יתום: כל שנה הוא צריך לחדש את הבקשה?

תומר מוסקוביץ: כל שנתיים.

תומר מוסקוביץ: פורמלית כל שנה אבל מה שעישנו עכשיו עשינו הערכה גורפת אבל מבחינת החוק ההיתר ניתן לשנה.

תומר מוסקוביץ: עוד נקודה אחת ששכחתי ברשותך, מכיוון שכולם מודעים לכך שאם יש איזה שהיא או אנחנו צריכים למקד בכלל בתופעת העובדים הזרים את הבעיה הכי חמורה אולי או את המכשול הכי חמור זה הכסף הרב שמשלמים בארצות המוצא שלהם שיוצר את הבעיה וכדי לנסות להתגבר על הדבר הזה אנחנו כבר נמצאים המון זמן בקשרים עם ארגון שהוא ארגון בינלאומי שחברות בו המון מדינות, משרד החוץ שנמצא פה יוכל להשלים בעניין הזה שהוא ארגון שעוסק בגיוס עובדים בכל העולם לעבוד בארצות אחרות.

תומר מוסקוביץ: למשל הוא גייס עובדים שבאו בעירק עכשיו, הוא מגייס עשרות אלפי עובדים בכל מיני ארצות ומעביר אותם לארצות אחרות.

תומר מוסקוביץ: עובדים שרוצים לעבוד בארצות אחרות הוא עושה עבורם פעולות גיוס ומיון.

תומר מוסקוביץ: אנחנו מנסים להגיע למצב שבו העובדים בחקלאות שמגויסים יגויסו על ידי הארגון הזה.

תומר מוסקוביץ: ואז הקופון שנגזר יהיה הרבה יותר קטן ואולי אפילו אפסי כי הארגון הזה לא יגבה מהם מעבר למה שאנחנו נתיר לו לגבות עבור בדיקות רפואיות, טיסה וכו'.

תומר מוסקוביץ: ברגע שנצליח להתגבר על התופעה הזאת הרבה מאד תופעות אחרות ייעלמו כי העובד לא יצטרך לעבוד פה מעבר למכסה, כי לא יהיה לו חוק ענק להחזיר.

תומר מוסקוביץ: למעסיק לא יהיה אינטרס לסחרר את העובדים כי הוא לא יקבל שום דבר מחברת כוח אדם שלא תקבל שום דבר מהעובד.

תומר מוסקוביץ: דבר מאד מסובך שאנחנו עובדים עליו, משרד החוץ עוזר לנו וכו'.

רוני ידידיה: אני רק רציתי לשאול אתכם שאלה אחת, אני מבינה שבזמן האחרון יש בעיה של עובדים שנפלטים ממקומות עבודה ואי אפשר לשים אותם במקומות חדשים.

רוני ידידיה: יש איזה שהוא פתרון לדבר הזה?

יוסי אדלשטיין: קודם כל יש פתרון.

יוסי אדלשטיין: אחד הכוחות שפועלים בשוק זה שהמעסיקים מעדיפים לקבל עובדים מחו"ל.

יוסי אדלשטיין: אנחנו מודעים לזה ולכן אנחנו לא מאפשרים להביא מחו"ל כל עוד שלא ימוצה הפוטנציאל בארץ ולכן יש היום כ- 1300 היתרים לא מאוישים של חקלאים שחלקם קבלו הצעה לקבל עובדים מהמאגר וסירבו ובמקומם הם לא יקבלו מחו"ל וכאלה שבכלל לא פנו אלינו לקבל עובדים בגלל שהם כל הזמן מחכים שהישועה תגיע ויפתחו את השמיים ויביאו להם מחו"ל.

יוסי אדלשטיין: אז יש היום מצב שמול 16 אלף היתרים יש 1300 היתרים פנויים של כאלה שמחכים.

יוסי אדלשטיין: ולמרות שאנחנו מציעים להם עובדים חלופיים, יש לנו למשל קבוצה של 40 עובדים שההיתר של המעסיק שלהם בוטל ואנחנו מציעים אותם למעסיקים בתחום החקלאות שהם לא מעונינים לקבל אותם כי הם מאמינים אולי יגיע הנס הזה ויפתחו את השמיים.

יוסי אדלשטיין: אבל אנחנו לא נאשר את זה כל עוד הפוטנציאל בארץ לא ימוצה.

אילן ליבוביץ: ואיפה 40 העובדים האלה נמצאים בינתיים?

יוסי אדלשטיין: הם כרגע עדיין נמצאים אצל המעסיק המקורי שלהם שאנחנו בשבוע הבא כנראה נעכב אותם כי ההשמה מתוך המעסיק היא בעייתית.

יוסי אדלשטיין: הוא גם לא משתף פעולה אז אנחנו בתיאום עם משטרת ההגירה נביא אותם אלינו לאחד המתקנים שלנו ונעשה יריד עבודה מול מעסיקים פוטנציאליים וננסה למצוא להם מעסיקים חוקיים.

אסף אדיב: אפשר לשאול שאלה.

אסף אדיב: אתה אומר שהם בקרוב עומדים להגיש בקשות לשנה הבאה.

אסף אדיב: מה הרי לא היתה עדיין החלטת ממשלה לגבי המכסות לשנה הבאה.

אסף אדיב: אבל מה התחזית, זה נשאר אותו דבר?

יוסי אדלשטיין: זה נאשר 26 אלף.

יובל לבנת: אני עורך דין יובל לבנת מקו לעובד.

יובל לבנת: נאמר כאן לגבי עובדים אני אקח את המקרה הקיצוני של מעסיקים שנשללו מהם היתרים שזה מתחיל לקרות בזמן האחרון ואני חושב שאין חולק שהתזוזה היא די בתקופה האחרונה אולי בעקבות עתירת בג"צ, אולי לא אבל זה חדשות משמחות מבחינתנו בכל אופן.

יובל לבנת: זה שמתחילים לשלול היתרים ממעסיקים בחקלאות שהפרו באופן גס את זכויות העובדים ועכשיו השאלה באמת מה קורה עם העובדים האלה.

יובל לבנת: נניח אדם מסוים ששללו לו 54 היתרים לפני חודש וחצי אז עכשיו מה קורה עם 54 עובדים?

יובל לבנת: הגברת מספרת לי עכשיו שכן דואגים שבכוונת

יובל לבנת: כם לדאוג למעסיק חלופי, אני מקבל כאן תשובות סותרות.

יובל לבנת: כשאנחנו פונים למשרד הפנים הרבה פעמים התשובה- אנחנו לא חברת כוח אדם- אז מה היא עמדתכם?

יובל לבנת: האם במקרים כאלה אכן משרד הפנים או משרד התמ"ת ידאג בעצמו למעסיק חלופי כי אני יודע שבמקרה הזה למשל אם חודש וחצי עדיין אצל אותו מעסיק ששללו לו את ההיתרים וחודש וחצי הם עדיין שם אצל מעסיק שהפר את הזכויות שלהם, על כן שללו לו היתרים והם עדיין שם אז האם דואגים להם למעסיק חלופי או לא?

יוסי אדלשטיין: אנחנו נדאג להם למרות שנתנו לכם את האפשרות לחברת כוח אדם במסווה של עמותה לטפל בהם ולא הצלחתם לטפל בהם.

יובל לבנת: כי אנחנו לא חברת כוח אדם.

יוסי אדלשטיין: אתם עמותה במסווה של חברת כוח אדם.

יוסי אדלשטיין: קבלתם את האפשרות, קבלתם רשימה של מעסיקים כי אתם הרי יוזמים, קבלתם רשימה של כל המעסיקים שדרושים ולא הצלחתם לפתור את העניין.

יוסי אדלשטיין: אז אנחנו נפתור את הבעיה.

יובל לבנת: זו עמדה עקרונית או שזה כל פעם במקרה אחר?

יוסי אדלשטיין: ברמה העקרונית אנחנו מטפלים בזה.

יוסי אדלשטיין: בסוגייה אתם התערבתם.

דני יתום: יש אפשרות, יובל, שאת השאלות האלה אתה תעביר ליוסי לאו דווקא במסגרת הדיון הזה שצריך לעסוק בדברים שהם קצת יותר גנרלים, קצת יותר כלליים.

דני יתום: משרד החקלאות ופיתוח הכפר בבקשה.

אמנון נגר: אני רוצה להתייחס לדברים שנאמרו פה לפני בקשר ל- 150 היתרים שהם פנויים, מעסיקים שלא שילמו לעובדים.

אמנון נגר: אז מדובר פה ב- 150 היתרים שנשללו בסך הכל בממוצע זה 35 מעסיקים אז זה בטל בשישים לעומת 7500 מעסיקים שמעסיקים עובדים בחקלאות אז ככה אי אפשר להכיל את מה שנאמר פה על כלל המעסיקים.

אמנון נגר: זה דבר ראשון.

אמנון נגר: לעניין 1300 ההיתרים שלא מומשו.

אמנון נגר: לא כולם לא מומשו בגלל שהם לא רצו או בגלל שלא נוח להם או בגלל שלא נוח להם לקבל עובדים מהמאגר.

אמנון נגר: יש כאלה שפשוט כאלה הם נדחו בלך ושוב וכל מה שאני אומר אני גם יכול להציג את זה לועדה.

אמנון נגר: מכתבים של אנשים ומקרים שאדם היה בחו"ל ואז שללו לו את ההיתר, אז כל דבר שנאמר פה אפשר להציג הוכחה כלעומת הטענה.

אמנון נגר: לבי רשימת העובדים שקיימים כיום במאגר ורוצים לשים אותם במקום כזה או אחר.

אמנון נגר: העצה פשוטה, יוסי, אני אומר לגבי ה- 50 עובדים או 100 עובדים שישנם ולא יודעים איפה לשים אותם, יש חברות כוח אדם שגוזרות קופונים, יש חקלאים שגזרו קופונים, את העובדים האלה מוודאים שחברת כוח אדם X Y הביאה לשים אותם לאותם חקלאים שעובדים עם אותה חברת כוח אדם אז אף אחד לא יגזור קופון.

אמנון נגר: זה מה שצריך לעשות.

אמנון נגר: לא צריך לחפש הרבה.

יוסי אדלשטיין: את העצות והפתרונות אנחנו מכירים כבר.

אמנון נגר: העצה היא עצה בינינו.

אמנון נגר: עכשיו לענייננו.

אמנון נגר: אני רוצה להציג את הנושא של העובדים זרים לא בקטע של ההיתרים ולא בקטע של האכיפה אלא לעניין ההקצאה וכל התהליך מההקצאה ועד לקבלת העובד ואחרי זה האכיפה.

אמנון נגר: משרד החקלאות בשיתוף עם משרד התמ"ת פועלים משנת 2003 בתיאום.

אמנון נגר: התיאום מתבטא בזה שאנחנו מבצעים את הקריטריונים, בודקים, בוחנים אותם לאחר מכן חוברת הגשה הקלדת הבקשות, קבלת הבקשות במחוזות והקובץ מועבר סופי ליחידת הסמך שהוא אחראי להקצאת העובדים והוצאת ההיתרים וגם לפרסום.

אמנון נגר: בדף הזה, בחוברת שהגשנו פה יש פה הצעה ופשוט מאד לשדרג את השיטה הקיימת ולהכניס בה כמה שינויים על מנת שהתהליך יזרום ולא יתעכב, לקצר הליכים בירוקרטיים וגורמי האכיפה יכולים אחר כך לעבוד בצורה יותר יעילה וגם החקלאים לא יסבלו.

אמנון נגר: מצד שני כל המשרדים הממשלתיים יעבדו בשפה אחת משותפת ולא כל אחד יעבוד לכיוון אחר.

דני יתום: מה השינויים שאתם מציעים בהצעה?

אמנון נגר: השינויים הם כאלה.

אמנון נגר: בסעיפים 1-5 למעשה העבודה היא משותפת עם משרד התמ"ת כך שבין המצב הקיים למצב הרצוי זה בדפים האחרונים.

אמנון נגר: יש פה טבלת השוואה בין המצב הקיים למצב הרצוי כאשר בסעיפים 1-5 מי שרואה רואה שהמצב הקיים לעומת המצב הרצוי אנחנו עובדים בשיתוף פעולה עם משרד התמ"ת והמצב הקיים יישאר כפי שהוא.

אמנון נגר: וזה עד להוצאת הקובץ למשרד התמ"ת.

אמנון נגר: לאחר מכן יש תיקון טעויות הקלדה וחישוב, יש מקרים שמתוך 7000 בקשות מוגשות או 7500 בקשות מוגשות קורות טעויות הקלדה.

אמנון נגר: אם זה בשם, אם זה בנתון של הגידולים או בכל דבר אחר.

אמנון נגר: התיקונים האלה נעשים היום במשרד התמ"ת, זה אורך זמן ואנחנו רוצים לקצר את ההליך מאחר ואנחנו הבקיאים במשרד החקלאות יש את בעלי המקצוע שבקיאים בנושא אז כל התיקונים האלה יכולים להיעשות במשרד החקלאות וזה יכול להיעשות ON LINE.

אמנון נגר: זאת אומרת, חקלאי קונה וטוען שאינו יכול למשוך יותר בגלל טעות זו או אחרת או שההקצאה שלו נפגעה בגלל נתונים לא מדויקים שהוקלדו, אצלנו במערכת הממוחשבת אפשר לתקן את זה בו זמנית באותו רגע וזה מקצר את ההליך.

אמנון נגר: אז זאת אומרת שהמצב הרצוי הוא שאנחנו נעשה את התיקונים והטעויות.

אמנון נגר: המצב הקיים משתנה למצב הרצוי כאשר נבצע את זה.

דני יתום: כתוב כאן שהמצב הרצוי הוא המצב הקיים.

אמנון נגר: לא, לא.

אמנון נגר: תיקון טעויות הקלדה וחישוב.

אמנון נגר: בעמ' 2 .

אמנון נגר: עכשיו, לעניין ועדת ערר, יש ועדת ערר שקיימת במשרד התמ"ת, אנחנו שותפים לועדת הערר, היא מתנהלת כמו שצריך, אנחנו שותפים לה וכל דבר שמוגש לועדת ערר נדון בועדה, המצב הזה יכול להישאר מבחינתנו כי זה גם אנשי מקצוע יושבים שם אז אין בעיה.

אמנון נגר: הנושא הבא זה קבלת היתר במדורי התשלומים.

אמנון נגר: יש מצב שבו החקלאי אחרי פרסום ההיתרים באתר האינטרנט של משרד התמ"ת צריך להגיע למדור התשלומים כדי לקבל את ההיתר אבל בשלב א' הוא צריך לקבל את השובר לשלם, הוא צריך ללכת לשלם אותו בדואר או במקום אחר, חוזר למשרד התמ"ת כדי לקבל את ההיתר, לאחר מכן הוא ממתין מספר ימים עד שההיתר הזה יעודכן במשרד הפנים וזה לוקח מספר ימים.

אמנון נגר: בימינו אנו זה יכול לעבור ON LINE .

אמנון נגר: באותו רגע הוא מקבל את ההיתר, באותו רגע הוא משלם את השובר באותו מקום ולא צריך להריץ אותו למספר מקומות וההיתר צריך לעבור למשרד הפנים בו זמנית מאחר ואנחנו בעידן המחשב.

אמנון נגר: לא יכול להיות שמספר ימים לאחר מכן הוא צריך לוודא במשרד הפנים אם זה הגיע, לא הגיע והוא צריך לחפש אותו.

אמנון נגר: אז אנחנו מבקשים שזה ישתנה ותשלום האגרה, קבלת ההיתר והכל ייעשה במעמד אחד ולאחר מכן יעברו למשרד הפנים לבצע את מימוש ההיתר.

אמנון נגר: לגבי איזון תיקים במשרד הפנים.

אמנון נגר: זאת אומרת שכל חקלאי ששילם את האגרה והכל צריך להופיע באותו יום או למחרת אבל לא אחרי מספר ימים או שבועות, השם שלו צריך להופיע כמי ששילם במשרד הפנים ואז הוא יוכל לבצע את האיזון תיקים זאת אומרת, לבדוק מה מצבו, האם הוא בכלל בלי העובדים , האם הוא עם העובדים וצריך להשלים וכו'.

דני יתום: אבל כאן כתוב דבר אחר.

דני יתום: כאן כתוב שעל המעסיק לוודא במשרד הפנים ששמו הועבר.

אמנון נגר: זה המצב הקיים.

אמנון נגר: המצב הרצוי זה שהוא לא צריך לוודא, הוא צריך לבוא יום אחרי והשם שלו צריך להיות מופיע אם הוא כבר שילם.

דני יתום: זאת אומרת שזה באחריות המשרד.

אמנון נגר: זה צריך להיות באחריות משרד התמ"ת.

דני יתום: משרד התמ"ת ידחוף את האינפורמציה למשרד הפנים.

דני יתום: בסדר.

אמנון נגר: כן, זה מה שצריך לעשות.

אמנון נגר: טוב, תשלומים, קבלת עובדים והיתר במשרד הפנים.

אמנון נגר: עכשיו, במשרד הפנים כאשר בא חקלאי וצריך להשלים עובדים להיתר או לקבל עובדים בכלל אז יש מצבים שהוא מקבל, הוא משלם במשרד הפנים את אגרת האשרה ואז הוא צריך לקבל את השלמת העובדים או לקבל את המכסה כולה כי ההיתר שלו חסר והוא פעם ראשונה הגיש את זה.

אמנון נגר: אז יוצא מצב שבמשרד הפנים מחוסר מקצועיות ואני אומר את זה לא בגלל שמשרד הפנים עושה את זה או מישהו אחר, בגלל חוסר מקצועיות, הם לא יודעים את עונות השנה, הם יודעים שיש קיץ, חורף, אביב וסתיו אבל לעומת זה הם לא יודעים מה צריך ומתי אז הם יכולים להזמין עובדים לחקלאי מסוים שהוא לא צריך וחקלאי אחר שהוא כן צריך והעונה כן בוערת לו לדוגמא בבציר, אז הם ייקחו אותו.

אמנון נגר: הדבר הזה לא נכון, זה צריך להיעשות על ידי המלצה של משרד החקלאות למשרד הפנים למי ומתי צריך לתת את העובדים.

אמנון נגר: זה יפתור הרבה מאד בעיות ואז לא יצטרכו אדם שקיבל עובדים כאשר הוא לא צריך לא יצטרך גם לנייד אותם באותו זמן שהוא לא צריך.

יוסי אדלשטיין: ההיתר הוא לא שנתי, ההיתר הוא עונתי?

אמנון נגר: ההיתר הוא שנתי.

אילן ליבוביץ: אז אני לא מבין את הבעייתיות.

אמנון נגר: הבעייתיות היא כזו.

אמנון נגר: ישנו חקלאי פעם ראשונה שהגיש וכרגע יש לו היתר ל- 5 עובדים, צריך להביא אותם.

אמנון נגר: אבל לעומת זה ישנו חקלאי נוסף שיש לו גם כן היתר ל- 3 עובדים ואז צריך להביא לשניהם עובדים.

אמנון נגר: אחד יש לו את הבציר וזו העונה ואחד יש לו את התפוזים וזה לא העונה.

אמנון נגר: אז אם יביאו לזה מהתפוזים הוא יצטרך לנייד אותם כי הוא לא צריך אותם.

דני יתום: מה שנגר אומר בעצם זה נכון שההיתר הוא שנתי אבל העונות החקלאיות הן לא בהכרח שנתיות.

דני יתום: הן לא נמשכות על פני כל השנה.

דני יתום: ולכן אם מישהו רוצה עובדים לקטיף תפוחי עץ שקורה בדרך כלל בקיץ אז אין טעם שבינואר הוא יקבל את העובדים.

אילן ליבוביץ: שלא ימשוך אותם, הוא מושך אותם, אף אחד לא מביא לו אותם, לא דוחפים לו אותם.

אמנון נגר: כן, אבל אז הוא לא מימש את ההיתר.

אילן ליבוביץ: אבל הוא יכול לממש את ההיתר ביולי הוא לא צריך לממש אותו בינואר.

אמנון נגר: אבל יש מכסה.

אמנון נגר: אם הוא לא ימשוך את ההיתר הוא לא מימש ואז יבטלו לו את ההיתר.

דני יתום: תוך כמה זמן הוא צריך לממש?

אמנון נגר: פרק זמן שנקבע על ידי משרד התמ"ת.

דני יתום: האמת היא שהחקלאי שצריך לקטוף תפוחים ברמת הגולן צריך לדאוג לזה שהעובדים יתייצבו אצלו נניח חודש לפני הקטיף.

דני יתום: אם הוא מזמין אותם 10 חודשים לפני הקטיף והוא לא מושך אותם הוא עלול להפסיד את ההיתר, אם הוא מזמין אותם ומושך אותם, יכול להיות שהוא יכול לעשות אתם מסחרה.

דני יתום: לתת אותם למישהו אחר תמורת כסף מסוים ולקבל אותם חזרה אליו רק חודש לפני הקטיף.

אמנון נגר: אם אני אמשיך ברצף אז גם ניתן לעניין הזה תשובה.

אמנון נגר: נניח שנתנו המלצנו לתת לחקלאי מסוים לפי העונה את העובדים היום והשני יקבל אותם בעוד חודש.

אמנון נגר: וגם הוא לא צריך אותם באותו זמן, אנחנו צריכים לממש את 26 אלף ההיתרים שנתנו לענף החקלאות.

אמנון נגר: אותו אדם שקיבל חודש לאחר מכן את העובדים והוא צריך אותם רק בעוד חצי שנה הוא יכול לנייד אותם אבל הקטע הזה בשלב של הניוד אני גם אתן הסבר ואז לא תהיה מסחרה.

אילן ליבוביץ: דווקא אני חושב שכאשר אתה מתחיל לנייד אותם בדיוק אז תהיה המסחרה.

דני יתום: ולכן אם אתה מנייד אותם, מתי אתה יכול לנייד אותם, כשאתה לא צריך אותם.

אילן ליבוביץ: לא, הוא אומר לי, תן לי, אני כבר אנייד אותם אז הוא יעשה את המסחרה.

דני יתום: אז אני אגיד לך מה, שינייד אותם אחרי ושלא ינייד אותם לפני, ייקח אותם לקטיף וימשיך לנייד אותם אחרי.

דני יתום: ינייד אותם פעם אחת ולא פעמיים.

אמנון נגר: אני רוצה להמשיך עוד שני סעיפים.

אמנון נגר: עכשיו בהמשך למה שנאמר, הגיע הנושא של הניוד.

אמנון נגר: זה לעשות סחר וכל הדברים האלה.

אמנון נגר: כאשר יש ניוד יזום על ידי חברות כוח אדם אז הן מניידות למי שעובד איתן ולמי שיעבוד איתן בתנאי שיעביר להן עובדים מאדם שהוא לא צריך.

אמנון נגר: אנחנו רוצים למנוע את זה.

אמנון נגר: הדרך למנוע את זה זה על ידי זה שמשרד החקלאות ינייד למי שצריך לפי העונה ולפי הצורך ולא לפי מה שחברת כוח אדם רוצה ומעבירה את זה בהסכמה מאולצת של שני הצדדים למשרד הפנים לאישור.

אמנון נגר: משרד הפנים הוא המאשר, הוא הגוף שמאשר אבל כאשר יש הסכמה בין שני צדדים בין המוסר לבין המקבל, משרד הפנים בדרך כלל מאשר אבל בלי המלצה של גורם מקצוע שאכן אותו אדם צריך לקבל עובדים בניוד והוא צריך אותם וזקוק להם באותה עונה.

אמנון נגר: אז פה נעצרת המסחרה ואתה אמרת שמי שיעשה את המסחרה זה אנחנו.

אמנון נגר: אנחנו לא רוצים לעשות מסחרה.

אמנון נגר: אם אתה חושב שזה מסחרה אז אני עוצר פה.

אמנון נגר: עכשיו לגבי ביצוע האכיפה.

אמנון נגר: היום מבוצעת אכיפה על ידי מספר גורמים זה כולל משטרת ההגירה שמתלווה ליחידת הפיקוח והאכיפה של משרד הפנים, של משרד התמ"ת וכו'.

אמנון נגר: אני אתן דוגמה אחת על ביצוע האכיפה שהוא לא תקין ולמה הוא לא תקין כי עוד פעם, אם לא נעזרים בגורם מקצועי אז זה נדון לכישלון.

אמנון נגר: משרד הפנים אין לו את כל נתוני הבקשה של כל חקלאי ויכול להיות אדם בכפר הס וזה דוגמא שהיתה בכפר הס ובחירות.

אמנון נגר: הוא גר בכפר הס במשרד הפנים הכתובת שלו מופיעה בכפר הס אבל לא מופיעה אצלו שיש לו אדמות גם בכפר הס וגם בחירות ובעוד מקום אז לקחו לו 8 עובדים ממשמרת.

אמנון נגר: זה דוגמא שקרתה ויש עוד דוגמאות כאלה.

אמנון נגר: כאשר משרד החקלאות ייתן את המידע המידע הוא אמין וזמין ונכון לאותו רגע.

אמנון נגר: זה אומר שאני באותה בקשה במערכת ממוחשבת שיש לי יכול להוציא למשרד הפנים או למשטרת ההגירה לאותם גורמים שהלכו לבצע אכיפה, לתת להם את נתוני השטחים המעובדים על ידי אותו מעסיק בכל המקומות שיש לו אדמות ושם הוא מעבד.

אמנון נגר: ואז לא תהיה אכיפה מיותרת ועוגמת נפש לעובדים ולחקלאים ולכולם.

אמנון נגר: אני אמרתי מה שצריך לעשות.

אליהו אהרוני: מה שטוב אצלנו זה שכולנו נותנים עצות בתחום של האחר אבל אף אחד בתחום שלו לא נותן.

אליהו אהרוני: כשיגיע תורי אני אגיד לך גם כמה דברים אצלך לא בסדר שאתה לא עושה אכיפה ואתה לא יודע מה קורה אצלך אז בוא נתמקד במטרה של הדיון.

דני יתום: במקרה הזה הוא לא פנה בטענות אליך.

אמנון נגר: אני בסך הכל אמרתי שאין לי כלבים לגורמי האכיפה.

אמנון נגר: אני סיימתי.

דני יתום: בסופו של דבר אני אסכם את הישיבה ואז אני בין היתר גם אתייחס לעניין הזה.

דני יתום: מה המעמד של ההצעה הזאת?

דני יתום: משרד החקלאות מנסה ליזום עכשיו עבודת מטה עם משרדי הממשלה האחרים כדי שההצעה הזאת תיבחן על ידי כל המשרדים ויחליטו אם כן או לא?

דני יתום: אז מה המעמד שלה?

אמנון נגר: מנסים ליצור עובדה משותפת והדוקה עם כל משרדי הממשלה וכל הנוגעים בדבר.

דני יתום: בקיצור, האם אני מדייק בזה שאני אומר שזאת עמדת משרד החקלאות.

דני יתום: עכשיו משרד החקלאות ינסה לשכנע את משרד הפנים ואת משרד התמ"ת ואת משטרת ההגירה שזאת הדרך הנכונה לעבוד.

דני יתום: אז בסך הכל הנחת כאן על השולחן רעיון שעדיין לא בחנתם את היכולת לממש אותו ולא בחנתם עדיין את תגובתם או את תגובותיהם של השחקנים האחרים שצריכים לשתף אתכם פעולה.

דני יתום: תבוא העת הזאת, אני בטוח אז יוסי תהיה לך הזדמנות לדבר עם אמנון ולקצין האג"ם של משטרת ההגירה תהיה הזדמנות לדבר עם אמנון ולא בהכרח חייבים לעשות את זה כאן.

דני יתום: אמנון העלה הצעה לא חייבים להגיב על זה כי זה לא הולך היום להצבעה.

דני יתום: זה היה משרד החקלאות הבא בתור זה משטרת ההגירה.

אליהו אהרוני: אני אתייחס כרגע רק למגזר החקלאי ולא ליתר המגזרים.

אליהו אהרוני: אנחנו בתחילת השנה נקלענו למציאות שלא ביצענו אכיפה למעט כאלו שעל פניו אין להם מעמד של עובד בארץ והכוונה היא למסתננים ויש כאלו, החקלאים העסיקו או תיירים שהגיעו למשך 3 חודשים ונשארו על מנת לעבוד והיו כאלו בכמות לא מבוטלת, בזה התמקדה האכיפה שלנו כאשר בסביבות מרץ ההיתר הוסדרו, ישבנו עם החקלאים בצורה מסודרת, אני יכול לתת את מודל אחיטוב ששם יש כמות לא קטנה של עובדים זרים, ישבנו איתם במספר ישיבות, עזרנו להם לבצע ניודים, עזרנו להם להשלים את המכסות שלהם, נתנו להם פרקי זמן על מנת להשלים את העובדים והגיע למצב שבו הם מיושרים ורק לאחר מכן ביצענו אכיפה.

אליהו אהרוני: אני יכול לתת לך את המודל עכשיו של גוש קטיף שעשינו כאשר זה מעיד על השיטה .

אליהו אהרוני: אני גם בהזדמנות הזאת אצא חוצץ על מה שכתב כאן מעמותת "מען" הוא כותב, מסע רדיפות ברוטלי, אני חושב שאתה כותב כאן דברים לא אחראים, אין לך שום בסיס למה שאתה אומר ואני חושב שכדאי שתחזור בך ממה שאתה אומר.

אליהו אהרוני: זה לא לעניין מה שאתה כותב ואני תיכף אעמוד על העמותה הזאת בסוף.

אליהו אהרוני: במקרה של גוש קטיף מתוך 650 עובדים לערך חוקיים שהם מקושרים ועוד בערך 200 עובדים שהם לא חוקיים ולא מקושרים שהיו שם ואולי כמות יותר גדולה אז נכון להיום אני יכול להגיד לך שיש לנו מפגשים עם 54 עובדים שהגיעו אלינו לאכסניה.

אליהו אהרוני: אנחנו, בטרם ההליך ההתנתקות יצרנו קשר עם הועדה החקלאית, עם חברות כוח אדם, עם הקונסוליות של נפאל ושל תאילנד שמחזיקים את הנתח העיקרי של העובדים הזרים כאשר המטרה היתה ליצור מצב שבו עובדים זרים במהלך ההתנתקות לא ייפגעו.

אליהו אהרוני: הכנו להם אכסניה מכובדת כאשר הבהרנו להם חד משמעית שהתנאים באכסניה לא יהיו תנאי מעצר.

אליהו אהרוני: מי שרוצה להתייצב באכסניה ואחר כך לברוח יכול לעשות את זה, אני לא ינסה לעצור בעדו.

אליהו אהרוני: אפילו לא הצבנו שמירה על האכסניה הזאת.

אליהו אהרוני: ליווינו את התהליך עצמו גם מבפנים כדי לראות אם יש עובדים שננטשו בתוך המסגרת עצמה אני יכול להגיד שלא היו עובדים שננטשו, בסך הכל מתוך התוצאה הזאת 54 עובדים הגיעו אלינו , מתוכם עובד אחד, עובד סיני שהסתנן דרך מצרים נעצר, כל היתר הועברו בתהליך של ניוד לחקלאים אחרים מתוכם 34 היו עם בעיות שכר אבל זה לא בעיות של עושק שאני יכול להגיד שניצלו אותם שם אלא זה המשכורת של החודש חודשיים אחרונים שאמורים לשלם להם אותה אז פנינו וטיפלנו בזה.

אליהו אהרוני: כל יתר העובדים אינם בגוש קטיף.

אליהו אהרוני: המעסיקים שלהם העבירו אותם.

אליהו אהרוני: אם היום תשאל את משרד החקלאות לכמה מתוך החקלאים שעבדו בגוש קטיף יש כרגע אדמות מוסדרות אתה יכול לספור אותם על אצבע של יד אחת.

אליהו אהרוני: זאת אומרת שרוב העובדים וזה מתוך בדיקה שעשינו נמצאים בתוך הליך של ניוד לא חוקי בכל חלקי הארץ.

אליהו אהרוני: במהלך השבועיים האחרונים תפסנו 10 עובדים כאלו וניידנו אותם.

אליהו אהרוני: המדיניות שלנו בענף החקלאות ובכלל וזה משרת גם את האינטרסים של הממשלה, את הוראות הממשלה, היא להעדיף לשים עובד אצל מעסיק אחר ולא להרחיק אותו כי בעצם בזה שאני עושה את זה אני מונע מאחרים לגזור קופונים על הבאת עובדים מחו"ל לארץ.

אליהו אהרוני: אני חושב שהמודלים האלו עבדו ואיפה שצריך לגלות סובלנות ואכיפה יותר סובלנית, אנחנו עושים את זה.

אליהו אהרוני: אני לא רוצה להגיד לרגע שאין חריגים, יש חריגים בכל מערכת אבל אנחנו הגוף בין היחידים שבחריגים האלו מטפלים בצורה הכי קשה שישנה.

אליהו אהרוני: צריך לזכור עוד דבר.

אליהו אהרוני: בענף החקלאות יש נתח נוסף של עובדים שלא מדברים עליו וגם אלו עובדים זרים, זה משתלמים.

אליהו אהרוני: ישנם אנשים שמגיעים לצורך השתלמות אבל הלכה למעשה מדובר במאות עובדים שמגיעים ועובדים אצל חקלאים.

אליהו אהרוני: זה בעיקר באזור הדרום.

אליהו אהרוני: במסגרת האכיפה שלנו אנחנו דואגים לזכויות העובדים כאשר אמרתי, ישנן כמה אפשרויות לטפל בעובדים זרים.

אליהו אהרוני: אחת זה לבצע ניוד ללא מעצר כמו שעשינו באחיטוב, כמו שעשינו בגוש קטיף, כמו שיוסי מנסה לעשות והבעיה היא לא תמיד במגרש שלנו.

אליהו אהרוני: לא תמיד לי יש את כל הכלים כי יש כוחות שעובדים ואם כוחות השוק אומרים שאני מעדיף כרגע לא לקחת ואני אגזור כמה אלפי דולרים אז זה בעצם מה שמשחק כי אין שום דבר אחר שיכול להתנגד לו, לסתור אותו או להוות משקל כנגדו.

אליהו אהרוני: הדרך השניה זה במהלך המעצר, לפני ההכנסה למתקם משמורת לנסות למצוא לו מעסיק ולחבר אותו עם מעסיק לפני שהוא מגיע למתקן המשמורת וזה נעשה.

אליהו אהרוני: והדרך האחרונה כאשר הוא מגיע למתקן משמורת זה לנסות למצוא לו מעסיק מתוך מתקן המשמורת כפי שראית, פתחנו את מתקן המנוידים ואנחנו עושים כל מאמץ כדי לשים כמה שיותר עובדים במקום להרחיק אותם.

אליהו אהרוני: אני יכול לתת לך נתונים שהשנה עד עכשיו ניידנו 1290 עובדים, בשנה שעברה 2023 וזה בעצם השאיפה שלנו.

אליהו אהרוני: זכויות העובדים, כאשר עובד נעצר לא רק דואגים לו להשמה אלא אם כן הוא לא בר השמה והדרך היחידה היא להרחיק אותו.

אליהו אהרוני: במהלך השנה הזאת מתחילת השנה ועד עכשיו גבינו מעל 2.5 מיליון שקל במתקני המשמורת כסף שמעסיקים היו חייבים לעובדים ונתנו אותם לעובדים וזה שום ארגון לא עשה את זה.

אליהו אהרוני: שום ארגון זכויות לא עשה את זה.

אליהו אהרוני: זה אנחנו עשינו וזה עבודה של משרד התמ"ת וזה עבודה שלנו.

אליהו אהרוני: עכשיו לגבי עמותת "מען".

אליהו אהרוני: אני לא יודע מה זו העמותה הזו, מי מינה אותה ומי הסמיך אותה.

דני יתום: בקשר לאיזה עניין אתה מדבר?

אליהו אהרוני: אני מדבר על מה ההבדל בין העמותה הזאת לבין חברת כוח אדם?

אליהו אהרוני: מה ההבדל?

דני יתום: זה לא שייך לנושא.

דני יתום: אני מדבר עכשיו על מה צריך לעשות טוב יותר כדי לנהל ולנייד ולשלוט ולהבטיח שהעובדים הזרים בתחום החקלאות אכן יעבדו בתחום החקלאות, יקבלו את שמגיע להם, לא יעשקו אותם, לא יכו אותם, לא ינצלו אותם לרעה והמדינה תבטיח שליטה כזאת שמספרם לא יעלה.

דני יתום: לא רוצה לדבר עכשיו על עמותה כזאת או אחרת, זה לא מעניין אותי בכלל.

אליהו אהרוני: אני חושב שצריך לדבר על העמותות ועל הארגונים האלו באיזו שהיא צורה.

אליהו אהרוני: לגבי מה צריך לעשות.

אליהו אהרוני: אז קודם כל אמנון העלה כאן איזו שהיא הצעה אני אומר, השולחן לדיון בין משרדי הממשלה לא צריך להיות פה, הוא צריך להיות בין משרדי הממשלה, אנחנו יודעים לדבר ואנחנו מדברים על כל מיני נושאים.

אליהו אהרוני: ישבנו עם משר החקלאות בקשר לגוש קטיף ונדע אם לשבת אתם הלאה.

אליהו אהרוני: צריך לשבת וכל הצעה שיש לכל גוף על מנת לייעל את מירב התוצרת מהעובדים הזרים אז זה אנחנו יכולים לעשות במגרש שלנו.

אליהו אהרוני: זה דבר אחד, זו הידברות ישירה בין גופי הממשלה.

אליהו אהרוני: דבר שני, יש כמות לא קטנה של עובדים בתחום החקלאות שהחקלאים השיגו אותם אני לא אגיד לך במרמה אבל אני אגיד לך שזה בנתונים לא נכונים ואני אתן דוגמה.

אליהו אהרוני: יש גידולים שהם עתירי עובדים ויש גידולים שהם דלי עובדים וקח את ענף האבטיחים לדוגמה.

אליהו אהרוני: בענף האבטיחים אם אתה מגדל אבטיח למאכל, כמות העובדים היא קטנה יותר מאשר אם אתה מגדל אבטיח לזרעים.

אליהו אהרוני: עכשיו, אם אתה מגדל אבטיח למאכל ואתה מגיש תצהיר שאתה מגדל אבטיח לזרעים, מן הסתם הכמות של העובדים שתקבל ממשרד החקלאות תהיה גדולה יותר ואין אף אחד במשרד החקלאות שיושב ובודק את זה אלא אם כן בדיעבד מסתבר ואז זה מאוחר יותר ולמה?

אליהו אהרוני: כי מי שלא היה צריך לקבל את העובדים קיבל אותם ושכר אותם ומי שלא צריך לקבל את העובדים לא יקבל אותם ממילא.

אליהו אהרוני: איפה אני אגלה את זה?

אליהו אהרוני: אני אגלה את זה בתהליך האכיפה במהלך השנה.

דני יתום: אז מה, אז אי אפשר רטרואקטיבית להעניש אותו?

דני יתום: את זה שרימה וכתב בטופס משהו אחר.

דני יתום: אני אגיד לך מתי זה יעזור לו.

דני יתום: זה יעזור לו ברגע שהחקלאי שרימה ייענש, בפעם הבאה הוא לא ירמה ואז זה יעזור.

אליהו אהרוני: אני מסכים אתך במאה אחוז אבל זה נושא שזימנו ישיבה אבל היא לא התבצעה בגלל תהליך ההתנתקות ואנחנו נזמן ישיבה לבדוק איך משפרים את תהליך האכיפה כלפי כל אותם אלו שהשיגו תצהירים כוזבים של העסקת עובדים.

אליהו אהרוני: דבר שלישי, בזמנו היה דיון כאן בכנסת על עובדים מירדן, על הקטע של הערבה עובדים יומיים וזה היה אמור לתת מענה לעובדים העונתיים שצריכים אותם בפיקים מסוימים שאתה יכול לשלוט בכניסות וביציאות שלהם.

אליהו אהרוני: זה עובדים ללא לינה ואתה יכול גם לתגבר את כמות העובדים בעונות מסוימות שאתה צריך.

אליהו אהרוני: זה דבר שיכול לבוא בחשבון לפחות.

דני יתום: ומה עלה בגורלה של הבחינה הזאת או של ההצעה הזאת?

אליהו אהרוני: זה לא התקדם כי לא היה מי שיקדם את זה.

אליהו אהרוני: אני חושב שבסך הכל כל הגופים ראו בזה חלק חשוב אין שום מניעה במידה ויש שליטה על המעברים של מי שנכנס הוא זה שיוצא.

דני יתום: מי היה המשרד הממשלתי שריכז את העבודה?

יוסי אדלשטיין: משרד החוץ.

יוסי אדלשטיין: כרגע יש אוכלוסייה שנכנסים באילת בתחום הבניין.

דני יתום: יוסי, אבל אנחנו מדברים עכשיו על תחום החקלאות.

דני יתום: מה הבעיה להכניס גם בתחום החקלאות.

יוסי אדלשטיין: היתה איזה החלטה והכניסו איזה קבוצה שנכנסים ויוצאים כל יום בתחום הבניין.

דני יתום: רוני, תבדקי את זה במשרד החוץ.

יוסי אדלשטיין: הדיון היה בשנה שעברה .

יוסי אדלשטיין: עד כמה שאני זוכר טוב ולדעתי אני זוכר טוב, הירדנים דווקא די רצו את זה כי זה עוזר להם בהעסקה של אנשים.

יוסי אדלשטיין: הם גם הבטיחו לעשות את הבדיקות הביטחוניות שזה החלק הבעייתי להבטיח שכל מי שנכנס יהיה בדוק.

דני יתום: טוב, אנחנו נבדוק את זה.

דני יתום: רוני, תבדקי לי מי במשרד החוץ מרכז את זה.

יוסי אדלשטיין: דבר נוסף, אני חושב זה מתקיים, זה תהליך של ניוד עובדים בין אזורים על פי העונות ומשתמע מכך גם, יכול להיות שאם מישהו מביא עובדים לעונה של חודשיים בחקלאות אולי הוא לא צריך עובדים.

יוסי אדלשטיין: יכול להיות שהוא יוכל לנייד ולא לקבל עובדים וזה תעדוף פנימי של מרד החקלאות.

יוסי אדלשטיין: אז צריך לקבוע את התעדוף בצורה כזאת שמי שצריך את העובדים במשך רוב השנה הוא זה שיקבל ואפשר ליצור איזה שהיא מדיניות של ניוד לכאלו שצריכים את זה לעונה קצרה יותר.

אמנון נגר: בנושא הזה יש בעיה.

אמנון נגר: אני לא יכול לתת למישהו לנהוג ברכב כשאין לו רשיון.

אמנון נגר: כך שמחייבים כל אדם שרוצה להשיג עובדים זרים בהוצאת היתר ממשרד התמ"ת גם אם הוא צריך לחודש או לחודשיים הוא חייב להוציא היתר ושאר החודשים מאפשרים לו לנייד אותם אבל בחודשיים שהוא מעסיק הוא מעסיק אותם בהיתר.

יוסי אדלשטיין: יש הצעה כרגע שהיא נבחנת על ידי האוצר, התמ"ת ואנחנו.

יוסי אדלשטיין: לבחון להקים תאגידים באופן חלקי בתחום החקלאות שיהיו מוגדרים כעונתיים ברורים למשל בתחום ההדרים שהוא חד ערכי, עונתי וזה אז אנחנו בוחנים את זה.

יוסי אדלשטיין: כרגע יש כל מיני התנגדויות אבל זה נמצא בבחינה באוצר אתנו ביחד.

משה בר סימן טוב: מספר העובדים שנמצאים בארץ והם ברי השמה בענף החקלאות עולה על מספר ההיתרים שחולקו.

משה בר סימן טוב: עכשיו, למה לכאורה יש פער בין מה שהחקלאים מדווחים עליו כעובדים שעובדים אצלם לבין העובדים שנמצאים בארץ, זה בגלל האינטרס שיש לא רק לחקלאים להביא עובדים זרים חדשים לארץ.

משה בר סימן טוב: שמביאים עובדים זרים חדשים לארץ יש מישהו שאכן כמו שאמרו פה, גוזר קופון על הבאתם מחו"ל וככל הנראה קשה מאד לעקוב אחר מסלול הכסף.

משה בר סימן טוב: מצד שני יש אינטרס ואנחנו אגב גם רואים את זה בכתבה שהיתה אתמול ב- YNET.

משה בר סימן טוב: יש גם אינטרס לחקלאי עצמו לאו דווקא לא ממניעים פליליים אלא עובד זר חדש שהוא זול יותר, הוא צייתן, הוא זמין, הוא לא עומד על זכויותיו וקל יותר לא לשלם לו שכר מינימום ואת התנאים שמגיעים לו והנתונים של בנק ישראל והלשכה המרכזית לסטטיסטיקה שבודקת תשלום שכר לעובדים זרים מראה שבהחלט לא משולם להם השכר בהתאם לחוק וככל שהם ותיקים אני מעריך גם שככל שהם ותיקים פחות ככה פחות משלולם להם שכר.

משה בר סימן טוב: האינטרס של המשק ושל הממשלה ושל משרד האוצר בודאי הוא לשלב עובדים ישראליים בכל ענף שבו ניתן לעשות את זה.

משה בר סימן טוב: וזה אני אומר את זה גם בקונטכסט של הפנייה של הנייר שהניחו פה עמותת מען אבל יש חוסר שיתוף פעולה כמעט בוטה של החקלאים עם שירות התעסוקה.

משה בר סימן טוב: שירות התעסוקה מכין אחת לחודש מה שקורה זה שאנחנו אומרים שירות התעסוקה אומר או אנחנו אומרים, שיש חוסר שיתוף פעולה של חקלאים עם שירות התעסוקה לשלב ישראלים אז הם אומרים, מה פתאום, אנחנו אומרים בסדר.

משה בר סימן טוב: תגישו לנו רשימת דרישות עבודה כדי שאנחנו נוכל לשלב ישראלים ואז החקלאים לא מגישים את הרשימות.

משה בר סימן טוב: אפשר להזמין לפה באמת בהזדמנות את מנכ"לית שירות התעסוקה שתספר על הניסיונות החוזרים והנשנים שלה לפחות בשנתיים שהיא נמצאת, כן ליצור השמות של עובדים ישראליים בענף החקלאות אבל חוסר שיתוף הפעולה הוא ברור מאד.

משה בר סימן טוב: כל עובד אפשר להעסיק עובד זר שהוא זול בצורה משמעותית מעובד ישראלי והוא זמין והוא ישן שם והוא עובד 12 שעות ביום, 6 ימים בשבוע לפחות אז הוא לא יעסיק ישראלים.

משה בר סימן טוב: לא יקרה פה, הנס הזה לא יקרה.

משה בר סימן טוב: הנתונים אגב על העלייה במספר העובדים הזרים שציינת במשק הם נובעים בדיוק מהמסרים הלא אחידים שאני אומר, בממשלה שאנחנו נציגיה פה שמעבירים לשטח.

משה בר סימן טוב: יש איזה שהיא אווירה שאולי מתי שהוא יפתחו שמיים, שאולי מתישהו האכיפה תהיה פחות הדוקה, דברים שיוותרו ואז באמת מספר העובדים הזרים עולה.

משה בר סימן טוב: כמו שאמרתי, האינטרס העליון הוא לפעול לשלב עובדים ישראלים בכל מקום שבו ניתן לשלב אותם וניתן לשלב אותם הרבה יותר ממה שהם משולבים היום בענף החקלאות.

משה בר סימן טוב: הדרך שללב עובדים ישראליים והדרך לדאוג שהעובדים הזרים בחקלאות יהיו מוקצים בצורה נכונה כמו שאמרו פה, אם זה בהדרים ואם זה בערבה התיכונה ואם זה בהתאם לצרכים, חודשיים בשנה ואם זה אבטיח לגרעינים או אבטיח למאכל, זה בכלל לא מעניין.

משה בר סימן טוב: יש שיטה טובה שעובדת בענף הבניין ובוא נגיד, היא עובדת בענף הבניין טוב לא כדעת הממשלה אלא בעיקר לדעת הקבלנים.

משה בר סימן טוב: זה נותן להם את גמישות ההעסקה שהם צריכים אם יש לו פרויקט שבו הוא צריך יותר עובדים באיזה שהוא שלב במהלך השנה, הוא יכול להשיג אותם.

משה בר סימן טוב: הוא יכול גם ליצור לעצמו ודאות באשר למספר העובדים שמועסקים אצלו.

משה בר סימן טוב: מה שמתאים לענף הבניין בהקשר הזה מתאים שבעתיים לענף החקלאות שהוא ענף שבהגדרה מאופיין בעונתיות.

משה בר סימן טוב: ענף החקלאות ועל זה אני חושב שיש הסכמה, הוא ענף שמאופיין בעונתיות ובתנודתיות בהיקפי כוח האדם שנדרשים בו, אם זב בהדרים אז יש פיק של קטיף שבו צריך יותר עובדים משצריך בשאר השנה שצריך לתחזק.

משה בר סימן טוב: יש הצעות קונקרטיות גם לעשות בידול מענף הבניין כלומר, שלא כל מכסת ההיתרים תוקצה באמצעות תאגידים אלא רק באמת איזה שהיא חלק מהמכסה בצורה שמתאימה לפיקים ואפשר יהיה לנייד את זה בין הענפים, בין האזורים.

משה בר סימן טוב: לדעתי ההצעה הזאת מקובלת על משרד הפנים ועל משרד התמ"ת והנציגים שהיו פה בודאי וצריך לפעול באמת, צריף שהחקלאים יסירו את החששות ויראו שבאמת בבניין זה עשה טוב, בבניין זה פועל ממאי – יוני השנה הזאת.

אילן ליבוביץ: אז איך אתה אחרי 3 חודשים כבר אומר לי שזה פועל טוב בבניין?

אילן ליבוביץ: כי משרדים אחרים טוענים שצריך שנה כדי לבחון תהליכים ולראות אם הם עובדים, כולל משרד האוצר.

אילן ליבוביץ: זה שזה כאן בגלל בעיות מסוימות אנחנו מכירים, תאמין לי.

משה בר  סימן טוב: הדרך הטובה היא באמת להזמין את הקבלנים ולשאול אותם שהם הקליינטים.

משה בר  סימן טוב: נמצאים פה גם נציגי ממשלה אחרים.

משה בר  סימן טוב: לדעתי אנחנו לפחות פעם בשבועיים או פעם בשלושה שבועות נפגשים עם הקבלנים ועם התאגידים ואנחנו מלווים אותם בתהליך, אנחנו מכירים את התהליך באופן קרוב והדוק והאמירה שלי היא לא אמירה סתם.

אילן ליבוביץ: בפרק זמן כל כך קצר התאגידים רק התחילו לפעול, אתה לא יכול להגיד לי שזה כבר עובד טוב כשאין לך מצב לבחון את זה.

דני יתום: סליחה, יש הבדל בין חבר כנסת רגיל לבין חבר רגיל בועדה.

דני יתום: חבר כנסת אני נותן לו, חבר רגיל צריך לשמוע בשקט.

דני יתום: אנחנו בדרך כלל אוהבים להשמיע ולא לשמוע.

משה בר סימן טוב: הנתונים שיש לנו על ענף הבניין רלבנטיים לתקופה שבה השיטה עובדת.

משה בר סימן טוב: המדדים שאנחנו בוחנים את זה, היה לשביעות רצון של הלקוחות ובית, באמת אנחנו רואים שהעובדים הזרים שנמצאים בענף מדווחים על עלייה בשכרם ועל שמירת זכויותיהם כעובדים , הם גם יכולים לעבור בין ענפים שונים ואנחנו רואים גם שהמטרה העיקרית מתגשמת.

משה בר סימן טוב: נכנסים עובדים ישראליים איפה שיש תועלת באמת מהעסקתם ואולי התועלת מהעסקת עובדים ישראליים לעומת עובדים זרים ששוב, זאת המטרה הראשית שלשמה אנחנו עובדים.

רוני ידידיה: בחודש יוני הממשלה קיבלה החלטה להסמיך את ידיו של מנהל יחידת הסמך במשרד התמ"ת לפעול יחד עם ארגון ה- IOM לצורך גיוס עובדים לחקלאות.

רוני ידידיה: כאשר אנחנו עושים תוכנית פיילוט מה שנקרא תוכנית נסיונית עם הארגון הזה כדי לראות איך זה עובד עם 2000 עובדים מתאילנד ולאחר ההצלחה או אי הצלחת התוכנית אז נראה איך אנחנו פועלים הלאה במטרה שבאמת נוכל לעבוד אתם בכל ענפי העובדים הזרים בארץ.

רוני ידידיה: הרעיון הוא כפי שהוזכר מקודם כדי למנוע את גביית התשלומים שגובים מעובדים, אם זה 5000 או 6000 דולר בתאילנד , 10,000 דולר בסין, 3000 דולר ברומניה, כל מיני סכומים כאלה שאנחנו שומעים עליהם שהעובדים צריכים לעבוד חודשים רבים רק כדי להחזיר את החובות האלה.

רוני ידידיה: אני רוצה לתת כמה מילות רקע על ה- IPM, נאמר כאן בישיבה הקודמת של הועדה שזה חברה פרטית, כאן מקודם תומר הזכיר שזה ארגון שעובד עם עובדים זרים, זה הרבה יותר מזה.

רוני ידידיה: ה- IOM זה ארגון הגירה בינלאומי שהוקם אחרי מלחמת העולם השניה במטרה לעזור לכל האנשים שלא מצאו את מקומם אחרי המלחמה.

רוני ידידיה: עם קום המדינה הוא עזר למדינת ישראל הרבה מאד כדי להביא יהודים לפה מאירופה וגם מצפון אפריקה וממדינות ערב.

רוני ידידיה: היום הוא נושא את דגל הלחימה בתופעות הסחר בעולם והוא עובד עם מדינות רבות בכל העולם על מנת למנוע את התופעות האלה.

רוני ידידיה: אנחנו פנינו אל הארגון על מנת שיעזור לנו כדי שאנחנו לא ניתן לעובדים שמגיעים הנה ליפול קורבן לתופעת הסחר כשהם מגיעים.

רוני ידידיה: כרגע התוכנית נמצאת כבר בשלבים של התחלה, אנחנו פנינו בשבוע שעבר, השגרירה שלנו בתאילנד הגישה איגרת לממשלה שבה היא מסבירה את המטרות שלנו בשיתוף הפעולה עם הארגון ומבקשת את שיתוף הפעולה של הממשלה שם.

רוני ידידיה: בתאילנד זה מאד חשוב היות ורוב העובדים מגויסים דרך משרד העבודה התאילנדי.

רוני ידידיה: כלומר, החברות כוח אדם שם עובדות בשיתוף פעולה עם הממשלה ואנחנו רצינו לקבל לצורך העניין הזה גם את שיתוף הפעולה.

רוני ידידיה: יש לי כאן לוח זמנים שקיבלנו מהארגון, כפי שאמרתי, בשבוע שעבר היתה פנייה של השגרירה שלנו לממשלה, במחצית ספטמבר תהיה פגישה של נציגי הארגון במשרד העבודה התאי בחתימת הסכם שם להפעלת הארגון בין ה- IOM בתאילנד.

רוני ידידיה: מדינת ישראל לא חותמת על הסכמים בנושא של עובדים, אנחנו עשינו פנייה ומכתב ל- IOM אבל לא חתמנו אתם על הסכם.

רוני ידידיה: ההסכם יהיה בין תאילנד ל- IOM.

רוני ידידיה: אישור ההסכם על ידי ממשלת תאילנד במהלך אוקטובר ונובמבר, אני מקווה שזה יעבור חלק.

רוני ידידיה: נובמבר ודצמבר פרסום והתארגנות לגיוס העובדים על ידי ה- IOM בתאילנד, הם יקימו משרדים בצפון מזרח המדינה משם מגיעים רוב עובדי החקלאות שמגיעים לישראל, תחילת יישום השיטה החדשה בינואר 2006 .

רוני ידידיה: זאת אומרת, אנחנו בשאיפה שב- 1 לינואר 2006 כל העובדים למטרות חקלאות שמגיעים לישראל יגיעו דרך ארגון ה- IOM .

דני יתום: איזה עיוותים זה יתקן?

רוני ידידיה: זה יתקן בעיקר את הנושא של התשלומים שהם משלמים בארצות מוצאם.

רוני ידידיה: במקום לשלם שם 6000 או 7000 דולר הם ישלמו בסביבות ה- 600 או 700 דולר ל-IOM אבל אנחנו בשאיפה שזה יהיה עוד פחות.

יוסי אדלשטיין: מה עם מדיניות השמיים הסגורים?

יוסי אדלשטיין: שמענו גם על זה.

רוני ידידיה: אז הממשלה החליטה לא לצורך העניין הזה אלא בגלל שהיתה גם פנייה לקבל עובדים חקלאיים אז הממשלה החליטה לפתוח את השמיים ל- 2000 העובדים האלה וזה משרד התמ"ת מטפל.

יוסי אדלשטיין: היתה אמירה של מנכ"ל משרד ראש הממשלה באיזה פורום של ישיבת מנכ”לים.

יוסי אדלשטיין: זה דברים שלא בסמכותו של מנכ"ל משרד רה"מ להחליט.

יוסי אדלשטיין: אם הממשלה תחליט לפתוח את השמיים אז יפתחו.

יוסי אדלשטיין: המנכ"ל בישיבת מנכ”לים הצהיר הצהרה להביא 2000 עובדים.

יוסי אדלשטיין: אבל זה עדיין לא בסמכותו ולכן אף אחד עוד לא מביא עובדים.

תומר מושקוביץ: והאחד תמורת אחד זה כן עומד בקנה אחד עם החלטות הממשלה?

יוסי אדלשטיין: אחד תמורת אחד זה אומר עובד שסיים את תקופת שהותו בישראל הוא יוצא ואז תמורתו נכנס אחד אחר.

יוסי אדלשטיין: זה המצב היום.

דני יתום: סיים זה לא בהכרח השלים את אורך התקופה כולה.

יוסי אדלשטיין: הוא יכול להגיד, אני רוצה להתחתן, לא רוצה להמשיך לעבוד.

משה בר סימן טוב: הכתבה שהיתה אתמול ב- YNET אתה מדבר על זה?

תומר מושקוביץ: זה לא רק כתבה.

תומר מושקוביץ: היה מקרה שהגיע לבית המשפט העליון.

דני יתום: לא עכשיו, אנחנו נתחיל בסקירות ואחרי זה כל אחד מכם יציג את עמדתו.

דני יתום: רוני בבקשה.

רוני ידידיה: זהו, זה העיוות העיקרי.

רוני ידידיה: מישהו מאחורי כאן שאל לגבי מי יטפל בהם פה בארץ.

רוני ידידיה: אנחנו העובדים יגיעו לארץ, חברות כוח האדם בארץ ימשיכו לעבוד מול החקלאים ומול ה- IOM ואנחנו מקווים שהטיפול שהם יקבלו בארץ יסתדר.

אמנון נגר: חברות כוח האדם בארץ יעבדו בחינם?

אמנון נגר: מי ישלם להם?

רוני ידידיה: בארץ יש לחברות כוח האדם אישור לשלם לגבות עד 1000 דולר.

רוני ידידיה: העובד ישלם בסופו של דבר משהו כמו 1600 דולר.

דני יתום: אז איזה נציגים יש לנו עוד פה?

דני יתום: יש לשכת עורכי הדין פה?

דני יתום: רוצה להוסיף משהו.

אהובה זלצברג: לי יש שני נושאים שהייתי רוצה לקבל עליהם תשובה.

אהובה זלצברג: האחד, מגיעות מאות ואפילו אלפי תלונות של עובדים מתחום החקלאות לשגרירויות.

אהובה זלצברג: מפני שבעצם לכל האנשים האלה הכתובת היחידה היא הכתובת שמדברת בשפתם.

אהובה זלצברג: ויחסית למספרים ששמעתי כאן אין מתאם בין כמות התלונות בשטח לבין כמות המקרים שנחשפים.

אהובה זלצברג: רציתי לדעת קודם כל אם יש לכם קשר ישיר עם השגרירויות, אם אתם מקבלים מהם באופן סדיר מידע על שמות של חקלאים, שמות של חברות כוח אדם וכדומה שלא שומרות על תנאי מינימום, שכר מינימום וכו'?

אליהו אהרוני: לנו יש חוליה שמתעסקת בקשר עם שגרירויות כאשר יש לה שתי מטרות עיקריות, אחת זה הקשר מול השגרירויות למיצוי זכויות עובדים ושתיים זה השגת מסמכי נסיעה על מנת להחזיר את מי שהוחלט להרחיקו אז להחזירו לארץ מולדתו.

אליהו אהרוני: יש לנו קשר יומיומי עם השגרירויות, אני לא מכיר תלונות שאת מדברת עליהן, על מאות ועל אלפי תלונות יש לנו ישיבות קבועות אתן במהלך כמעט כל חודש אנחנו נפגשים אתם.

אליהו אהרוני: מפקד מנהלת ההגירה נפגש עם כל השגרירים .

אליהו אהרוני: בנפאל אין שגריר אלא יש קונסול כבוד אז נפגשנו איתה, יותר מזה, בחודש האחרון נפגשנו עם שתי השגרירויות העיקריות שמעסיקות עובדים זרים.

אליהו אהרוני: זה נפאל וזה תאילנד, אני לא חושב שבחקלאות יש עוד עובדים אחרים בכמויות ולא שמעתי מילה וחצי מילה ממה שאת אומרת.

אליהו אהרוני: והישיבות הן טריות.

אליהו אהרוני: לפני שבוע וחצי ישבנו אתם יחד, לא שמענו מילה על מה שאת אומרת.

אליהו אהרוני: בכל מקרה את מה שאת אומרת אני אקח את זה אחורה, אנחנו נעשה אתם פגישה ונבדוק אתם אם יש תלונות כפי שאת אומרת, אני אעדכן את הועדה.

אהובה זלצברג: נושא נוסף, אני נתקלת במקרים של אנשים שמובאים לחקלאות ונפצעים בתאונות עבודה דווקא בנגריה, במפעל לעיבוד חיטה וכדומה.

אהובה זלצברג: כלומר, נעשה איזה שהוא ניוד זמני.

אהובה זלצברג: אפילו בתוך אותו משק כשהחקלאי משתמש בעובד לצרכים אחרים או בין מעבידים שונים וכשמגיע זמן תאונת העבודה, בסוף כולם מתכחשים לאירוע ומפחדים לחתום שאכן היה אירוע כזה כי הרי הניוד, ההעברה כי אני לא רוצה לקרוא לזה אפילו ניוד, נעשתה שלא כדין.

אהובה זלצברג: כעת, עד כמה אתם בודקים בתוך המשקים עצמם קיום של מפעלונים נוספים כדי למנוע מצב של העסקה של הפועלים לחקלאות.

אהובה זלצברג: אני שואלת את התמ"ת ואת החקלאות ואותך.

אליהו אהרוני: ברגע שצוות שלנו ניגש לביצוע פעולת אכיפה באתר מסוים, בין יתר הדברים שאנחנו בודקים זה גם את נושא זכויות העובדים כאשר בדרך כלל הגישה היא עם צוות משולב, נמצא אתנו פקח של משרד התמ"ת ומעסיק שלא דואג לזכויות העובדים שלו הן על ידי זה שהוא מלין אותם בתנאים שהם לא תנאים, הן שאין את המפרט שאמור להיות לו, לדוגמא, צריך להיות על כל 10 מכונת כביסה, גם אם אין דבר כזה הוא מקבל קנס וקנס לא קל.

אליהו אהרוני: אז בתוך מסגרת הליך האכיפה וכן במסגרת בקרות שוטפות של משרד התמ"ת שאנחנו מתלווים אליהם, כי יש משקים שלא בדיוק נותנים להיכנס לא ששים וכנראה הם יודעים למה, אנחנו בודקים את זה.

אליהו אהרוני: ובמקום שיש להטיל קנס על המעסיק בעקבות העסקה לא הוגנת אנחנו עושים את זה.

אליהו אהרוני: גם בכל מקרה שבו אנחנו מגלים עושק על פניו אז אנחנו מוציאים את העובדים משם.

אליהו אהרוני: היו לנו מקרים שגילינו מעסיק שהעסיק אותם בתוך שכונת ארגזים, בתוך שכונת משטחים.

אהובה זלצברג: זה לא מה ששאלתי.

אהובה זלצברג: אני שאלתי על העסקה של עובדים לחקלאות בתוך מפעלונים משפחתיים שאינם קשורים לחקלאות.

אליהו אהרוני: זה העסקה לא חוקית.

יוסי אדלשטיין: ברגע שמגיעים לאתר בחקלאות או לא חשוב במה והעובד מועסק שלא על פי החוק, המעסיק מקבל קנס.

יוסי אדלשטיין: תפסנו לפני שבועיים או שלושה במפעל לאריזת תפוחי אדמה בגבעת חן, עובדים תאילנדים שהמעסיק אומר, תשמע, זה תוצרת שלי.

יוסי אדלשטיין: אמרתי לו, בסדר, זה תוצרת שלף, זה מפעל מבחינתי שהוא לא שלך ולעובד אסור לעבוד שם.

יוסי אדלשטיין: אז הוא קיבל את הקנסות שלו.

יוסי אדלשטיין: והעובדים הועברו למעסיק חוקי.

אמנון נגר: לגבי העובדים בחקלאות.

אמנון נגר: ישנם מקרים להעסקת עובדים זרים כפי שמופיע בדו"ח בוכריס, חקלאי רשאי להעסיק עובדים בבית אריזה שנמצא בתחום המשק שלו.

אמנון נגר: בית אריזה שהוא בית אריזה שלו.

אמנון נגר: לפני שהוא מוביל את זה לבית האריזה המרכזי וליצוא יש לו בית אריזה בתוך חצר המשק ואז הוא יכול להעסיק אותם שם.

אמנון נגר: אבל ישנם מקרים ואם העובד הגיע לארץ גם חובה עליהם לעשות לו ביטוח רפואי.

אמנון נגר: אז אם הוא נפצע במשק, נפגע במשק, מטבע הדברים הוא מבוטח ואז מכוסה.

אהובה זלצברג: הוא אמור.

אמנון נגר: אמור?

אמנון נגר: אז צריך לפנות למשרד הבריאות למה הוא לא מכוסה.

אהובה זלצברג: מדווחים על אנשים פצועים שעובדים בשטח עם שברים בידיים ועם שברים ברגליים ומכריחים אותם לחזור לעבוד כי המעביד לא בסדר.

אהובה זלצברג: זה לא חוקי ואני שואלת מה עושים עם זה.

אליהו אהרוני: יש לך נתונים שאת יכולה להעביר אלינו שנצא לאכיפה?

אמנון נגר: אז בכל משק הפעילות היא לא רק לקטוף או לקטום או לארוז.

אמנון נגר: הפעילות במשק היא כוללת גם לפעמים שהחקלאי צריך לרתך או צריך להחליף משהו והעבודה הוא לא לכל דבר מביא בעל מקצוע שהוא רשום גם כן במשרד העבודה כבעל מקצוע.

אמנון נגר: למשל, אם הוא מרתך אז הוא יכול לרתך בעצמו או שהפועל שלו עושה את זה.

אמנון נגר: אז ככה שאם תופסים אותו במפעל בתוך המשק, מפעל או נגריה או משהו שיש לו ח.

אמנון נגר: פ או עסק רשום על שם מישהו אחר, אז אפשר לכפות עליו את הדין.

אמנון נגר: אבל אם זה בית אריזה ששייך לאותו מעסיק ובית האריזה הזה עוסק רק באריזה של הסחורה שלו אז אין שום מניעה להעסיק אותו.

אהובה זלצברג: באיזה מקרה יש קשר למשל בין דיווחים על תאונות עבודה.

דני יתום: אני צריך לעצור אותך כאן מכיוון שזה גולש כבר לפ.א ביניכם.

דני יתום: אתם יכולים להיפגש לאחר מכן בחוץ ולדבר על זה ואז תקבלי גם את התשובות.

דני יתום: ודרך אגב, אפשר גם להפנות שאלות בכתב, לא צריך לחכות עד שהועדה הזאת תתכנס בטובה.

דני יתום: יש המון דברים שהם בחיי היום יום ושאתם חייבים לקיים בהם קומוניקציה ביניכם לבין עצמכם ולא לחכות רק לרגע שבו אנחנו מתכנסים ובאותה ההזדמנות החגיגית להעלות את הדברים.

דני יתום: אני מקווה מאד שהפעילות בין הגורמים השונים הרלבנטיים, מתקיימת גם שלא במסגרת החדר הזה.

דני יתום: אחרת אוי לנו ואבוי לנו.

דני יתום: איגוד לשכות המסחר יש פה?

דני יתום: חנניה בבקשה.

דני יתום: אתה אברהם?

דני יתום: כתוב לי שאתה עמותת חקלאים עצמאיים.

דני יתום: אברהם דניאל הוא באיגוד לשכות המסחר, חנניה אזולאי הוא יושב ראש עמותת החקלאים הצבאיים.

דני יתום: לכן צריך לשנות את זה.

דניאל אברהם: אני יושב פה ואני שומע את כולם ויש לי הרגשה ששמנו את החקלאים באמצע באיזה שהוא כלוב וכל אחד מנסה לצלוב ולפגוע.

דניאל אברהם: עכשיו, בואו תחשבו טיפה, כולה 7000 חקלאים יש בקושי לדעתי יש 5000 שמתפרנסים מחקלאות, ה- 7 זה אולי יש לו מטע כזה או מטע כזה אבל זה לא משהו רציני.

דניאל אברהם: עכשיו תחשבו כמה אנחנו מעסיקים.

דניאל אברהם: כל אלה שיושבים סביב השולחן הזה הם מועסקים על ידינו.

דניאל אברהם: 90 אחוז מהם.

דניאל אברהם: עם כל זה , עם כל מה שקורה היום אני משתומם, מה אתם רוצים מהחיים שלנו?

דניאל אברהם: הגיע הזמן פעם אחת לדון על החקלאים גם.

דניאל אברהם: מה קורה אתם?

דניאל אברהם: פעם הועדה הזאת ברשותו של יורי שטרן ואתה חדש בועדה אז אנחנו נדע להגיד עליך בהמשך, היא עסקה בחקלאים, גם בחקלאים.

דניאל אברהם: ממתי שבא זה שהיה לפניך, רן כהן, אז דנים כמה תביעות הגשת, כמה זה ומה אתנו?

דניאל אברהם: שכחו אותנו.

דניאל אברהם: החקלאים לא קיימים.

דניאל אברהם: אז עכשיו תאור לכם כמה מחוסרי עבודה וכמה האבטלה היתה עולה אם אנחנו לא היינו.

דניאל אברהם: עכשיו בואו נגיע טיפה בעניין.

דניאל אברהם: אני רוצה לגעת בעניין באמת ובאופן רציני ולכל אלה שחושבים שהם מבינים הם ממחזרים את השטויות שלהם פעם אחר פעם.

דניאל אברהם: ונסביר להם.

דניאל אברהם: אני ב- 93 ' ביחד עם השר רפול ז"ל ויעקב צור ודוד לפלר ואורה נמיר, הובלנו תוכנית להעסקת עובדים ישראלים חקלאות.

דניאל אברהם: אנחנו עשינו מאמצים, לקחנו אותם לאזור חדרה באזור נתניה אנחנו בוקר בוקר התלבשנו על לשכות העבודה, העמסנו אוטובוסים והעסק הזה לא עבד.

דניאל אברהם: מה התברר בסופו של יום למה נכשלנו?

דניאל אברהם: התברר שהעובד בא, עבד יום יומיים ואחר כך הוא הפסיק לעבוד בחקלאות.

דניאל אברהם: אז יצא מצב שאני למעשה שילמתי על תמורה שלא קבלתי ואף נזוקתי מזה.

דניאל אברהם: התחלנו לחשוב איך נעשה את זה שיהיה דבר יותר גם חינוכי.

דניאל אברהם: אז אמרנו, רגע, בואו נלך לאגף להכשרה מקצועית.

דניאל אברהם: ובאנו לשם ואמרנו, בואו נכשיר מנהלי עבודה לענף הפרחים.

דניאל אברהם: למה מנהל עבודה?

דניאל אברהם: מהטעם הפשוט, אני לא מאמין לאף אחד מהיושבים האלה פה ולאחרים גם שהוא מעוניים שהבן שלו ילך לעבוד בשמש בחקלאות.

דניאל אברהם: הוא לא מעונין, הוא רוצה שיהיה דוקטור, יהיה פרופסור, עורך דין כמה שיש אז רוצים עוד.

דניאל אברהם: זה מה שרוצים.

דניאל אברהם: אני לא מאמין שמישהו מעוניין לשלוח את הבן שלו לעבוד בחקלאות.

דניאל אברהם: אבל מה?

דניאל אברהם: גם אם קרה שמישהו רוצה לעבוד בחקלאות אז לפחות שיהיה לו עתיד, שתהיה לו איזה שהיא מוטיבציה שלא לעבוד בין פלסטינים ותאילנדים אלא תהיה לו מוטיבציה גם להיות מנהל עבודה, ליצור איזה שהוא רף של חשיבה חינוכית שיהיה כדאי לו להגיע לזה.

דניאל אברהם: האגף להכשרה מקצועית, אני רוצה להגיד לכם, צחק ממני בהתחלה, ירד לשטח וישנה תוכנית על העניין הזה.

דניאל אברהם: למה היא לא בוצעה?

דניאל אברהם: סיבה אחת פשוטה, היה חסר 20 אלף שקל, ריב בין משרד החקלאות לבין משרד העבודה דאז.

דניאל אברהם: בסופו של דבר הפשירו את התוכנית, פניתי לשרון שמחון, אז הוא גם היה חבר כנסת, הגיש שאילתא לשר העבודה אלי ישי, אלי ישי עמד מעל דוכן הכנסת ואמר, ישראלים לא רוצים לעבוד בחקלאות.

דניאל אברהם: קודם כל שתדעו, אם תרצה אדוני את התוכנית אשלח לך אותה.

דני יתום: תשלח לי אותה, אני כבר אומר לך.

דניאל אברהם: אני אשלח.

דניאל אברהם: אנחנו עשינו תוכנית עם האגף להכשרה מקצועית.

דניאל אברהם: אז קודם כל מה אנחנו עשינו, אנחנו עשינו לצערי הרב למדינה לא היה נוח, או שלא חשבה או שלא רצתה ואנחנו יוציאם הלא בסדר בסופו של דבר.

דניאל אברהם: אנחנו נאלצנו להעסיק עובדים פלסטינים מאותה תקופה של מלחמת ששת הימים ברגע שהתחילו הסגרים, לא היתה ברירה, עברנו לעובדים הזרים.

דניאל אברהם: אין לנו שום ברירה אחרת, זה כוח עבודה שלא יכולנו להישען עליו, אנחנו מאד נהנו מהפלסטינים באותה תקופה אבל זה דבר שחלף ונגמר ואנחנו היום עובדים עם עובדים זרים, זה הדבר היחידי שנשאר.

דניאל אברהם: עכשיו, אני רוצה גם לגעת בשכר המינימום לפני שניכנס למהות.

דניאל אברהם: שכר המינימום אני רוצה להגיד לכם שחבל מאד שאתם מדברים רק על אכיפה על העובדים הזרים.

דניאל אברהם: למה לא על הישראלים בכלל?

דניאל אברהם: מה פתאום רק לעובדים זרים לא משלמים?

דניאל אברהם: אני רוצה לגלות לכם את הסוד, גם ממשלת ישראל לא משלמת וצריך קודם כל לאכוף את החוק על מדינת ישראל שהיא כן תשלם את שכר המינימום ולבדוק גם מעסיקים ישראלים אחרים.

דניאל אברהם: פתאום את החקלאים שמו אותם באמצע, למה ולמה ולמה, מי שיש לו כזה מכל מגזר שהוא היה נעים יותר לשמוע שתפעל מערכת האכיפה נגדו, זה בסדר אבל לא להגיד רק העובדים הזרים.

דניאל אברהם: אתם תופסים את זה על הכלל ורק אנחנו קיימים במדינה.

יוסי אדלשטיין: אבל מגינים פה על העובדים הזרים בחקלאות, לא על העובדים הזרים במדינה.

דניאל אברהם: אבל זה יותר ממוקד בנו.

יוסי אדלשטיין: כי זה הדיון.

יוסי אדלשטיין: מה אתה רוצה?

יוסי אדלשטיין: אתה רוצה שאני אדבר על פועלי המוסכים?

יוסי אדלשטיין: הפועלים הזרים במוסכים?

דני יתום: אני יכול להבטיח לך אברהם שלדיון הענפי בנושא הבניין לא נזמין אותך, לא נבזבז לך את הזמן.

יוסי אדלשטיין: השאלה אם זה נכון ומה אתם עושים כדי לשלם מינימום.

דניאל אברהם: לדעתי זו עובדה בשוליים ועובדה היא , העניין של שכר מינימום.

יוסי אדלשטיין: מי שלא משלם יש לפעול נגדו, אני אין לי ויכוח על העניין.

דניאל אברהם: עכשיו אני רוצה גם לדעת בעניין של המאגר של העובדים הזרים ואחר כך אני אשאל את הדברים החשובים לי יותר.

דניאל אברהם: מאגר העובדים הזרים למעשה הוא מספר של חקלאים שנתקעים אז אומרים להם, יש מאגר.

דניאל אברהם: שהחקלאי פונה למאגר אז אומרים לו חכה, אין פועלים במאגר ואז נוצר מצב שהחקלאי נשאר תקוע והוא לא מקבל את העובד.

דני יתום: זה קורה כל יום?

דני יתום: זה קורה הרבה פעמים?

דניאל אברהם: זה הרבה פעמים גם במקרים שאני טיפלתי באופן אישי מול הגב' קונפורטי, היה מגדל ששלחו אותו למאגר, הוא לא הלך, אמרו לו בסדר, אתה נפסלת אז ישבתי אתה, סגרתי את העניין והיום הפניתי אותו אל המאגר, הוא כבר 3 שבועות שם, על פי בקשתה של רינה קונפורטי הוא נמצא שם 3 שבועות שם במאגר, תבדוק אחר כך את זה.

דניאל אברהם: אני אמשיך הלאה, העניין של המעסיקים למה שלא נדון בו?

דניאל אברהם: תראו על מה אנחנו דנים.

דניאל אברהם: משרד החוץ יש לו רעיון פנטסטי, מה הוא אומר לנו?

דניאל אברהם: הוא אומר לנו תשמע, אנחנו נביא בתחום העבודה משהו מיוחד.

דני יתום: אז מה ההצעה שלך?

דני יתום: אברהם תן את השורה התחתונה.

דני יתום: צריך לסיים.

דני יתום: שים את השורה האחרונה.

דניאל אברהם: בעניין הזה של הבאת העובדים הזרים אני אגיד לך את הפתרון הפשוט.

דניאל אברהם: להסיר את הבירוקרטיה שכל חקלאי יוכל להביא את העובד בכוחות עצמו ואם הבירוקרטיה הזאת היא לא תהיה קיימת יהיה קל יותר, כי בעלי עניין מפעילים לחצים על מקבלי ההחלטות וזאת התוצאה.

דניאל אברהם: יש פה מסביב לעניין הזה הרבה שחיתות, הרבה כסף, הרבה מקורבים שצריכים לחיות מזה וזאת הבעיה.

דניאל אברהם: אם אנחנו נסיר את הבירוקרטיה והחקלאים יוכלו להביא את העובדים לבד, אין לנו שום בעיה, תאמין לי, כל העסק הזה ייראה כאילו שהוא לא היה.

יוסי אדלשטיין: אני אשאל אותך רק שאלה, חקלאי שיש לו פרדס וצריך לעשות קטיף הוא יביא את העובד לחודשיים?

יוסי אדלשטיין: כשהוא צריך להביא אותו לבד?

דניאל אברהם: אני אענה לך על זה.

דניאל אברהם: אם אתה שואל אותי איך לחלק את זה, ענף הפרחים זה גידולים אינטנסיביים שלנו אין לנו הפסקות.

דניאל אברהם: לא שבת ולא חג ואין לנו זמן לתת לך עובד ואם יכול להיות מצב כזה זה רק משולב לשעתיים, שלוש, ארבע.

דניאל אברהם: אז איפה הבעיה האמיתית?

דניאל אברהם: בפירות ובהדרים.

דניאל אברהם: אז שמה שיקימו ניוד שינהל אותו מצדי משרד החקלאות, יעשו את הניוד בצורה מסודרת, אין בעיה.

דניאל אברהם: דרך אגב, זה כך עבד הרבה שנים.

יוסי אדלשטיין: אתה צריך להחליט או שאתה רוצה שהחקלאים יביאו את העובדים או משהו אחר.

דניאל אברהם: אז עניתי לך על זה.

דניאל אברהם: לפרחים ולירקות אין, לא מתאים לי משהו אחר, אני לא יכול לנייד.

דניאל אברהם: אני להפך, אני זקוק שיניידו לי.

דניאל אברהם: להפך, אני אין לי זמן לנייד ואני לא מסוגל לזה.

דניאל אברהם: ולכן זה יכול להיות טוב אולי לפירות ולהדרים שמשרד החקלאות יהיה אחראי על ניוד.

דניאל אברהם: פעם הלכו לבג"צ וכך זה היה וכך זה עבד.

דניאל אברהם: שאמרו שהם רוצים לבד את העובדים ושבג"צ פסק לטובתם אז החקלאים חזרו בהם ואמרו, רגע, פה יש לנו בעיה אנחנו לא יכולים ואנחנו רוצים עוד פעם ניוד.

דניאל אברהם: אז אם אתה שואל אותי אני חושב שניוד מתאים לפרחים ולירקות אבל בשום פנים ואופן לא מתאים לפירות.

דניאל אברהם: לכן יש להסיר את הבירוקרטיה הזאת ולהביא את העובדים באופן עצמאי.

דני יתום: יש לי ממך בקשה, תעביר לי לועדה הצעה שלך בכתב איך צריכים לנהל לפי דעתך את משק העובדים הזרים בחקלאות.

דני יתום: הלאה, אני רוצה להתקדם.

דניאל אברהם: יש לי עוד דבר שהוא מאד חשוב וזה הנושא שאני רוצה שהועדה תדע מהעניין הזה, נושא המס והתאגידים.

דניאל אברהם: שקוראים לזה תאגיד זה שם יפה.

דניאל אברהם: אז זה חברת כוח אדם לשמה שהמטרה שלה תעשייה, היא תטפל גם בעובד הזר וגם במעסיק, התאילנדים ואנחנו תאמינו לי נהיינו שבויים בכוחה של חברת הכוח אדם וזה דבר שהוא לא צריך להיות.

דניאל אברהם: אנחנו מבקשים לתת לנו להביא את העובדים באופן עצמאי ולא דבר אחר, אנחנו לא נוכל לעמוד בעלויות האלה, לא נוכל לשלם את זה.

דני יתום: בעבר היה מצב שבו החקלאים הביאו את העובדים הזרים בעצמם?

דניאל אברהם: לעולם לא היה.

דניאל אברהם: בעבר היה קמפיין של תנועת המושבים שאני יכול להגיד לך שאני, אברהם דניאל נלחמתי בשמחון עד חורמה עד שפירקתי לו את הדבר הזה.

דניאל אברהם: אני היום מצטער ומתנצל בפניו, למה?

דניאל אברהם: היום אתה יודע כמה גנבים שיש להאכיל אותם?

דניאל אברהם: התרבו הגנבים.

דניאל אברהם: אני לא מסוגל להבין ואני אומר לך, זה דבר היחידי שאני מצטער ואני מוכן להתנצל בפניו על זה.

דניאל אברהם: אני חושב שהועדה חייבת לתת את עמדתה שהעניין של התאגידים לא יקום ולא יהיה בחקלאות.

דניאל אברהם: מס מעסיקים.

דניאל אברהם: אני רוצה לשמוע את עמדת הועדה בעניין הזה.

דניאל אברהם: אנחנו לא יכולים לעמוד בדבר הזה ואם הממשלה החליטה היא הכירה בצורך שאין לנו אלטרנטיבה אחרת אז בשביל מה להעניש אותנו?

דניאל אברהם: בשביל מה העונש הזה?

דניאל אברהם: מה המטרה?

דניאל אברהם: אם המטרה היא סתם מס אז אני צריך לבוא אליך ולהגיד, תבוא תעזור לי אני לא יכול.

דניאל אברהם: אבל אם המטרה היא בשביל לגרש את העובדים המטרה לא הושגה ולא תושג.

דני יתום: יש בזה רק מטרה אחת.

דני יתום: לעודד אותך להעסיק ישראלים.

דניאל אברהם: אין, זה לא בקיים.

דניאל אברהם: אני כרגע נתתי לך סצנריו של ממשלת ישראל וזה לא משנה איזה ממשלה היתה באותה תקופה, הממשלה אמרה, הישראלים לא יעבדו, אז מה, כל 5 דקות היא משנה את דעתה?

דניאל אברהם: זה שר העבודה זה הממשלה מבחינתי.

יוסי אדשלטיין: יושבים פה אנשים שכותבים לנו שהם מוכנים לתת לך כמה עובדים שאתה רוצה בחקלאות.

דניאל אברהם: הם אומרים, אני מוכן לעשות אתך את העסק הזה והם מדברים לא לעניין.

דניאל אברהם: אני רוצה להגיד לך בסרט הזה שאומרים, אנחנו נביא לך, אני הייתי.

דניאל אברהם: אני רוצה ישראלי שאני אכשיר אותו לעבודה הזאת ולמה רוצה להכשיר אותו?

דניאל אברהם: כי אני ניזוקתי.

דניאל אברהם: תרים טלפון ללרנר, הוא איש שעסק בזה המון שנים, תשאל אותו ואני בטוח שהוא יגיד לך את דעתי ומבלי שהוא שמע אותי.

דניאל אברהם: אני רוצה את הישראלי, ברגע שאתה הכשרת אותו והוא למד בשביל לעבוד בזה והוא מעוניין, והוא נשאר עד סוף ההשתלמות ויש לו איזה שהוא רצון, אני ביום , יומיים שלוש לא מסוגל ולא רוצה להעסיק עובד כזה מלבד הנזק שייגרם לי אני לא עשיתי כלום ואולי בסופו של דבר באותה תקופה פתרתי את הבעיה למשרד העבודה בזמנו, שהם לא שילמו דמי אבטלה כי כל מי שהיה סרבן אז שללו ממנו את הזכות של האבטלה ל- 3 חודשים.

דניאל אברהם: לכן תאמינו לי, זה דברים שמחזירים אותם הרבה שנים.

דניאל אברהם: אני מבקש, דני, בעניין הזה של המס מעסיקים והנושא של התאגידים שהועדה תציג איזה שהיא עמדה בעניין הזה.

דניאל אברהם: אנחנו פנינו לאולמרט והם יושבים בקרוב על העניין הזה.

דני יתום: בוא ניתן להם קודם לשבת ואנחנו נראה מה יעלה בפגישה ביניהם ואז נראה איך אנחנו מטפלים בעניין הזה.

דני יתום: תודה רבה אברהם.

דני יתום: חנניה בבקשה.

חנניה אזולאי: בקשר לעובדים הישראלי.

חנניה אזולאי: אני חקלאי, יש לי 120 דונם מעובדים על ידי הילדים שלי ואני ויש לנו גם פועלים ערבים.

חנניה אזולאי: לצערי הרב אין לנו אותם היום ולכן אנחנו מעסיקים גם תאילנדים ובנושא של הבחור הצעיר הזה שאומר לי, ישראלים רוצים להעסיק את הישראלים, אתה ראית פעם איך נראית חממה?

חנניה אזולאי: נכנסת לחממה?

חנניה אזולאי: הלכתי לשירות התעסוקה ואמרתי, חבר'ה, יש לנו בעיה.

חנניה אזולאי: תנו לי עובדים.

חנניה אזולאי: שלחו לי אחד עם מכנסיים קצרים, מרלבורו ביד והוא אמר לי, תחתום לי.

חנניה אזולאי: זה מה שהוא אמר.

דני יתום: חנניה.

דני יתום: אתה סיפרת את זה בפעם הקודמת.

דני יתום: אל תחזור על זה שוב.

דני יתום: או שתחליף את הסיפור או שתדלג עליו.

חנניה אזולאי: זה מה שיש לי וזה מה שאני מספר.

חנניה אזולאי: הישראלים לא רוצים לעבוד.

חנניה אזולאי: אני מעסיק ערבי ישראלי, אני משלם לו יותר ממה שאת חושבת, הוא מקבל אצלי 180 שקל ליום.

חנניה אזולאי: מה שאת לא מקבלת.

חנניה אזולאי: והוא עובד 8 שעות.

חנניה אזולאי: והוא עובד טוב.

חנניה אזולאי: אין בעיות.

חנניה אזולאי: עוד דבר יש לי בבקשה.

חנניה אזולאי: על הנושא של העובדים שלנו הזרים.

חנניה אזולאי: אנחנו מוכנים לעובד הישראלי, כמו שהיא אומרת, רוצה לעבוד ולהביא לנו עובדים משם, הוא העובדים שמגיעים אז אחד שיכור, אחד בוכה כל היום עזב את המשפחה, אחד, פה לא מתאים לו לעבוד, מי יטפל בו .

חנניה אזולאי: ראיתם את הסינים בארץ עכשיו?

חנניה אזולאי: מ- 5 דולר ל- 11 דולר אתה רוצה להביא אותנו.

חנניה אזולאי: על מה אנחנו נשלם?

חנניה אזולאי: על 80 אג' של העגבניה או על הפרחים שלפעמים אנחנו לא מקבלים עליהם גם כן.

חנניה אזולאי: אנחנו רוצים לסגור את החקלאות הזאת, תסגרו אותה, אל תביאו לנו עובדים, תגידו אין עובדים, אתם הורגים אותנו פעם אחת, נותנים לנו לחיות ככה אתם הורגים אותנו.

חנניה אזולאי: שירות התעסוקה גובה ממני על כל ערבי פלסטיני 700 שקל, איזה שירות נתת לי בשביל זה?

חנניה אזולאי: איזה שירות?

חנניה אזולאי: בלוף, נותן לי נייר, לוקח ממיני 1700 שקל בחודש.

חנניה אזולאי: כל המדינה הזאת ככה, מי שרוצה לבוא לעבוד שיבוא לעבוד נראה אותו.

חנניה אזולאי: הנה, תסתכל על הפרצוף שלי ותסתכל על הפרצופים שרק כותבים.

חנניה אזולאי: אתה אומר תעסיק ישראלים, בוא תביא לי ישראלים.

חנניה אזולאי: אני אעסיק אותם.

דני יתום: בסדר, נתת אתגר.

דני יתום: יהיו כאן כאלה שיביאו לך ישראלים.

דני יתום: הלאה.

דני יתום: רפי פה?

דני יתום: אז קדימה.

דני יתום: טוב, אז אנחנו מגיעים עכשיו לעמותות השונות.

דני יתום: רום פה?

דני יתום: קדימה.

רום לבקוביץ: אני אעשה את זה קצר.

רום לבקוביץ: אני אתייחס לנקודת מבטם של אלה שהוזכרו פה כמנוידים שהם עובדים.

רום לבקוביץ: אנחנו במוקד מבקרים במתקני המשמורת השונים לפחות 3 פעמים בשבוע.

רום לבקוביץ: מתקני משמורת זה בעצם שם מכובס למתקן כליאה לכל דבר, שם ממתינים העובדים שנעצרו, ימים רבים על מנת שישימו אותם מחדש.

רום לבקוביץ: עכשיו נתייחס פה למשרד החקלאות לאיזה שהיא בעיה באמת אובייקטיבית של חקלאים שמעסיקים עובדים מסוימים, מה קורה אתם שנגמרת העונה הספציפית וזה בעצם מוביל אותנו לאבסורד של הסדר הכבילה.

רום לבקוביץ: רק שמה שקורה בפועל זה שהרבה פעמים אנחנו נתקלים במקרים רבים והכל אגב מגובה, אנחנו מהווים את בית הדין לביקורת המשמורת, אנחנו יושבים שם, הכל מגובה בפרוטוקולים של בית הדין.

רום לבקוביץ: חקלאים פשוט מניידים באופן בלתי חוקי עובדים, ברגע שנגמרה העונה למעסיקים חברים שלהם.

רום לבקוביץ: העובדים כמובן לא יודעים אם המעסיק שלהם עושה את זה כדין, לא כדין, שום דבר לא נעשה בהסכמת העובד עצמו, אנחנו תכף נתייחס גם לנוהל עצמו שלא הניוד שגם בו מדובר בחתימות של מעסיקים בלי בכלל שום מעורבות של העובד שלא יודע מתי הוא עבוד באופן חוקי או באופן לא חוקי.

רום לבקוביץ: אותו עובד שיעבוד אצל המעסיק החדש שלו ללא התר, ייעצר על ידי המשטרה, אותו עובד יגיע למתקן הכליאה ושם במקרה הטוב, אחרי כמה ימים של מעצר הוא ינוייד למרות שהוא נעצר בלי שהוא עשה שום דבר .

רום לבקוביץ: שזאת תופעה מאד מאד חמורה.

רום לבקוביץ: עכשיו אני אומר שהוא ינוייד במקרה הטוב כי הרבה פעמים אנחנו נתקלים במקרים שעובדים שמגיעים שנלקח להם הדרכון והמשטרה שעוצרת את העובדים ושחלק מהגדרות התפקיד שלה ויסכים אתי מר אהרוני, יש יחידה שלמה, יחידה ללוחמה בפשיעה, אותם שוטרים שעוצרים לא דואגים לקחת את הדרכונים, משרד הפנים לא מסכים לנייד עובדים ללא דרכון וכך נוצר מצב שבו הרבה מאד עובדים נעצרים אחרי פחות משנה ומגורשים.

רום לבקוביץ: כל המחדלים האלה, מחדלי האכיפה האלה גומרים לזה שהרבה מאד עובדים מגורשים לפני שמילאו את מלוא הזמן שלהם בארץ בלי שהם עבדו יום אחד בניגוד לחוק מבחינתם וכמובן שמה שזה יוביל בסופו של דבר לזה שהעובדים שהגיעו לפה, שילמו סכומים גבוהים, חוץ מזה שנהייתה פגיעה מאד חמורה בזכויות שלהם, מגורשים אחרי זמן קצר ואז תגיע הדרישה להביא בעצם עובד עובדים כי נגמרו העובדים.

רום לבקוביץ: וזה חמור מאד מכיוון שבבתי הדין למשמורת שכל העובדים שנעצרים יושבים נציגים של משרד התמ"ת, יושבים על ניודים בלתי חוקיים .

דני יתום: מה ההצעות שלך לפתרונות?

דני יתום: אתה מתאר פה תמונת מצב אז מה הפתרונות.

רום לבקוביץ: לבטל את הסכם הקבילה, לעבור לקבילה ענפית שהיא פשוט מתאימה.

רום לבקוביץ: אני מדבר על זה שהמשטרה צריכה לאכוף את הסמכות שלה לאסוף דרכונים ממעסיקים שלוקחים באופן בלתי חוקי וזה כבר הוסיפו לזה תיקון לחוק העונשין במיוחד הסעיף הזה שלא נאכף, אנחנו נפגשים עם עובדים שלא דיברו אתם על זה, לא שאלו אותם, השוטרים עצרו את העובדים ולא אספו יחד עם זה את הדרכונים.

רום לבקוביץ: אני דורש שהנציגים של משרד התמ"ת שיושבים בדיונים לבית הדין למשמורת לא רק ידאגו להחזיר את השכר מהמעסיקים אלא גם ידאגו לשלול התרים.

רום לבקוביץ: זה דבר שעכשיו קורה יחסית לאחרונה אבל במרוצת השנים כמעט ולא קרה ועדיין קורה מבחינה מינימלית ואני גם דורש ממשרד הפנים בהרבה מרים שאנחנו נתקלנו שעובד שנוייד על ידי המעסיק שלו באופן לא חוקי, נויידו פעם שניה אל אותו מעסיק שבעבר נייד אותם ואז הם נעצרו עוד פעם כי אותו מעסיק שוב נייד את העובד.

רום לבקוביץ: יש לי את שמות המעסיקים הללו.

דני יתום: יש לך את השמות?

דני יתום: אז תעביר לועדה ותעביר גם לגורמים הרלבנטיים שעוסקים באכיפה.

רום לבקוביץ: הגורמים הרלבנטיים אנחנו מעבירים להם את זה באופן תדיר.

דני יתום: ומה?

דני יתום: הם מחזירים לכם את זה?

אליהו אהרוני: והעברת ולא טיפלו?

אליהו אהרוני: את מה שאתה מדבר העברת ולא טיפלו או שלא העברת?

רום לבקוביץ: העברתי.

רום לבקוביץ: אני מעביר באופן תדיר למשטרה והתגובות שלי מהמשטרה.

דני יתום: תעביר לניצב משנה אהרוני וגם עותק אלי.

יובל לבנת: אני ממשטרת ההגירה מהיחידה של אגמי קבלתי כמה פניות.

יובל לבנת: למשל במקרה של עיכוב דרכון שאלתי למה לא מגישים כתב אישום שיש החלטה שבמקרה שמדובר בדרכון או שניים לא מגישים כתב אישום ורק שמדובר בנושא מאד גדול של דרכונים רק אז יגישו כתב אישום.

יובל לבנת: זה התשובה שאני קבלתי.

דני יתום: אהרוני, תבדקו את העניין הזה.

רום לבקוביץ: תגובה שאני קבלתי מאותה גברת אגמי היא זה שבמקרים שאנחנו העברנו וביקשנו לחקור מעסיק על נטילת דרכון שאנחנו נגיש תצהירים של העובדים ולא ניתן פרטים באוויר.

רום לבקוביץ: אז עם כל הכבוד, אנחנו עמותה זה לא התפקיד שלנו, שי שוטרים במתקני המעצר שיכולים לבוא ולגבות, השוטרים שעוצרים את העובדים יכולים ללכת כמה דקות לבית של אותו מעסיק ולקחת אצת הדרכון.

דני יתום: תודה.

דני יתום: הבא בתור זה קו לעובד.

דני יתום: כן יובל.

יובל לבנת: אני לא ארחיב.

יובל לבנת: הנושא שבעצם ישבנו כאן ויש הסכמה, אני חושב, כמעט גורפת שלפחות בחלק מענפי החקלאות מדובר בתחום מאד מנוייד.

יובל לבנת: על זה נראה לי שיש הסכמה ולכן העובדים בגלל שזו עבודה עונתית עוברים ממקום למקום.

יובל לבנת: יש בעצם נוהל שעכשיו סוף סוף הוא גם פורסם באתר התמ"ת לראשונה, שינו אותו קצת, שמדבר על ניוד עובדים זרים בענף החקלאות ויש לי כאן בקשה לניוד עובדים זרים בענף החקלאות.

יובל לבנת: כלומר, זה כבר ממוסד.

יובל לבנת: פעם ראשונה זה על האתר כלומר זה לא חשאי.

יובל לבנת: אז אני יכול לקרוא את הנוהל.

יובל לבנת: אני כבר רואה דבר אחד ברור לחלוטין, מעבירים את זה למעסיק האחר, שניהם חותמים, מפקססים את זה לרינה קונפורטי, רינה קונפורטי מחזירה את זה חתום ועכשיו הכל בסדר.

יובל לבנת: העובד לא צריך לחתום בשום מקום.

יובל לבנת: זה מקרה שהניוד היה חוקי כלומר, העובד, גם במקרה של ניוד חוקי אפילו לא יודע שניידו אותו.

יובל לבנת: הנה הטופס, לא מבקשים שהעובד יחתום.

יובל לבנת: העובד הו כמו חפץ שמעבירים אותו ממעסיק א' למעסיק ב', כך מעבירים סחורות.

יובל לבנת: בני אדם, בתפיסת, אני לא חושב שאני נאור מאף אחד אחר כאן, אבל תפיסה של חברה נאורה, לא מעבירים אותו כחפץ.

יובל לבנת: זה מה שקורה בענף החקלאות.

יובל לבנת: וזה במקרה החוקי, כלומר, גם שניידו אותו באופן חוקי הוא אפילו לא יודע.

יובל לבנת: אז איך הוא יידע אם ניידו אותו באופן לא חוקי.

יובל לבנת: הוא עבד בענף הבטטה כאן בנחלה א', נגמר הבטטה רוצים שהוא יעבור לדלעת, אומר לו, תעבוד עכשיו כאן גם כשזה חוקי הרי לא מחתימים אותו.

יובל לבנת: אז איך הוא יודע?

יובל לבנת: באה היחידה של יוסי ואדלשטיין והיחידה של אדוני ואמרת, הוי , אתה עובד בנחלה של הבטטה אבל אתה לא צריך לעבוד בבטטה, אתה צריך לעבוד 2 ק"מ ליד בתפוח אדמה, בוא ניקח אותך לכלא, נכניס אותך מאחורי סורג ובריח, אולי גם נגרש אותך, במקרה הטוב נלבין אותך בכל מיני תנאים.

יובל לבנת: אם יש לך דרכון, אם זה פעם ראשונה שנעצרת כי פעם שניה לא מניידים ובכלל, זה סוג של חסד, זה לא סוג של זכות וזה מה שקורה עם העובדים התאילנדים.

יובל לבנת: העובדים האלה נעצרים על לא עוול בכפם.

יובל לבנת: הם לא יודעים, הם דוברים רק תאילנדית, הם נמצאים באיזה אזור בדרום או בצפון, אפילו לא ליד מקום שיכולים לבוא לעמותות כוח אדם, אם בכלל היינו יכולים לתקשר אתם, מניידים אותם מאחד לשני, אומרים להם, תעבדו כאן וכאן ואז באים ועוצרים אותם.

דני יתום: הבנו, יובל, הבנו אותך.

דני יתום: נקודה ברורה , אני אתייחס אליה.

דני יתום: מי מ"מען"?

דני בן שמחון: אני דני בן שמחון, אני מתאם העמותה באזור המשולש.

דני בן שמחון: יש לנו במשרדים שלנו בנצרת ובאום אל פחם מאות עובדים ישראלים, ערבים ישראלים שעובדים בחקלאות, עבדו כל חייהם בחקלאות ומוכנים לעבוד בחקלאות.

דני בן שמחון: אנחנו קוראים פה בנייר העמדה הזה שהפצנו וחילקנו כאן להפחית את המכסות של העובדים הזרים ולתת את ההזדמנות לעובדים המקומיים להיכנס לעבודה.

דני בן שמחון: לא יכול להיות שהממשלה הזאת מצד אחד משקיעה 80 מיליון שקל מתוכנית מהלב ומהכנסה לא בטוחה להכנסה כן בטוחה וכשיש הזדמנות להכניס ולהעסיק אנשים בצורה מסודרת, לא נותנים להם את ההזדמנות הזאת.

דני בן שמחון: אני לא מדבר ממשרדים, אני לא מתקתק על המחשב יותר מדי, אני גם אבל אני הרבה מאד בשטח.

דני בן שמחון: עכשיו, היינו אצל אמנון בפגישה במשרד, אמנון אמר שיש איזה שהוא חקלאי שרוצה עובדים.

דני בן שמחון: למחרת, אני התייצבתי אצלו ותוך שבוע ימים נכנסו עובדים מאמצע אפריל ועד היום קבוצה של 10 אנשים.

דני בן שמחון: זה לא המון אבל ההזדמנות היתה, נפתחה הדלת, נכנסו עובדים.

דני בן שמחון: עכשיו, אנחנו הפצנו את הכרוז הזה, אני הולך אתו מדלת לדלת, במושבים באזור אחיטוב, מאור, שדה יצחק, וכו', באזור התענכים, מקבלים אותי בסדר פנים מאד יפות אבל הם צוחקים.

דני בן שמחון: מה אני צריך אותך בעצם?

דני בן שמחון: מאחורי הבית יש קרוון, וילה למופת, מאחורי הבית קרוון עם עשרות עובדים זרים, אני נשאר להפסקת הצהריים ואני רואה את הטרקטורים עמוסי עשרות ומאות תאילנדים שחוצים את המושבים האלה ואני בא ומפיץ פלייר מאד נחמד, צבעוני, יפה, אוי , איזה יופי, נהיה אתך בקשר.

דני בן שמחון: אין קול ואין עונה.

דני בן שמחון: אני רושם לעצמי תזכורת כעבור שבועיים, כעבור חודש, אני נהיה נודניק ומתקשר ואין כלום.

דני בן שמחון: אני מגיע, אני רואה עוד פעם עובדים זרים.

דני בן שמחון: אני אל מציע פה מאה אחוז הצלחה, אין דבר כזה שהוא מאה אחוז הצלחה.

דני בן שמחון: אתה גם דיברת על העובדים הזרים שמגיעים והם לא מתאימים.

דני בן שמחון: יש גם כישלונות אבל יש גם הרבה הצלחות.

דני בן שמחון: אנחנו באים לפה כנציגים של ציבור שמעוניין לעבוד ומעוניין באמת, כמו שאתה הצגת את התמונה, מאד יפה אתה אמרת, אני רוצה ישראלי שאוכל להכשיר אותו.

דני בן שמחון: אנחנו מבקשים שהועדה תיקח עמדה בעניין הזה ותגבה באמת את הדברים של האוצר שהמטרה הראשונית היא לשלב ישראלים בעבודה בחקלאות ולמה שלא מול כל עובד , אני מניח שהחקלאים זקוקים לעובדים, לכן הם מבקשים היתרים לעובדים זרים אז למה שמול כל 10 עובדים זרים יהיה לנו לפחות עובד מקומי אחד, שניים מקומיים?

דני בן שמחון: למה שלא תהיה מכסה ברורה של עובדים ישראלים שיקלטו מול העובדים הזרים?

משה בר סימנטוב: התקבלה החלטת ממשלה לפני כ- שבועות שלשרות התעסוקה יהיה זכות וטו שהם נותנים היתרים להעסקת עובדים זרים.

משה בר סימנטוב: זה אומר שאם יש עובד ישראלי שאפשר לשים אותו בעבודה במקום העובד הזר אז לא יינתן היתר להעסקת עובד זר.

משה בר סימנטוב: צריך לנצל את החלטת הממשלה הזאת, ליצור קשר עם שירות התעסוקה, אני אעשה את זה וזו דרך לעשות את זה.

אסף אביב: אם אפשר רק מילה אחת.

אסף אביב: בענף הבניין בשנת 2001 היו 45 אלף עובדים בהיתר, היום יש 17,500 .

אסף אביב: נכנסו ישראלים לענף הבניין מעל עשרת אלפים חדשים בעקבות הדבר הזה.

אסף אביב: בענף החקלאות באותם 4 שנים היתה עלייה במכסה של עובדים זרים ולכן אי אפשר להכניס ישראלים.

אסף אביב: זה פשוט מאד.

אסף אביב: המתמטיקה פה היא מאד פשוטה.

אסף אביב: אי אפשר להגיד שרוצים ישראלים ולתת עדיפות לישראלים ולהמשיך 26 אלף.

דני יתום: בסדר, הבנתי, נגמר.

דני יתום: תם אבל לא נשלם.

דני יתום: זה גם לא יפתור את כל הבעיות עכשיו.

דני יתום: ואני לא רוצה שנחזור על עצמנו פעם נוספת וזה לא הולך להיות כאן מועדון לויכוחים בים הצדדים השונים.

דני יתום: אתם כיולים דרך אגב, אמרתי לכם, יש לכם אישור ממני, מה שאתם לא צריכים בכלל לקבל, לעבוד ביניכם באופן ישיר ולא רק כאשר הועדה הזאת מתכנסת.

דני יתום: לכאן צריך להגיע עם הדברים העקרוניים ומכאן צריך לצאת עם הנחיות וכיוונים לגבי הדברים העקרוניים ולא לגבי הצורך לתאם ברמת הפרטים הקטנים ביותר בין המשרדים השונים.

דני יתום: עכשיו, כמה דברים.

דני יתום: ראשית, הכיוון של העסקת ישראלים בעדיפות ראשונה הוא כיוון שמקובל עלי לחלוטין וצריך לעשות כל מאמץ כדי שמספר המובטלים במדינת ישראל שהם ישראלים אזרחי מדינת ישראל, יקטן למינימום, הכי טוב לאפס.

דני יתום: היום היקף המובטלים הוא ענק בכל קנה מידה של מדינות מפותחות הרבה יותר גבוה מאשר במדינות ה- OECD שזה המדינות המפותחות, ואנחנו לא נוכל להמשיך כחברה להתקיים עוד הרבה שנים עם היקף אבטלה שנוגע ב- 11 אחוז, הוא מתנדנד בין 10 אחוז ל- 11 אחוז מכוח העבודה בישראל אבל זה ממדים ענקיים כאשר האבטלה היא כחצי מזה, זה 5 אחוז שיש מקומות תעסוקה תמיד תהיה אבטלה וזה כתוצאה מכך שאנשים מנויידים או מניידים את עצמם ממקום עובדה אחד למקום עבודה אחר.

דני יתום: זה נקרא אבטלה חיכוכית.

דני יתום: אבל להיות פי 2 בממדים מן האבטחה החיכוכית זה דבר שהוא בלתי מתקבל על הדעת וזה מלמד אנשים לא לעבוד, זה מלמד אנשים לקבל דמי אבטלה, זה מטיל עומס אדיר על הכלכלה הישראלית וזה מטיל עומס אדיר על משלמי המיסים האחרים.

דני יתום: שכולנו או אני מקווה כולנו, נמנים עליהם.

דני יתום: אז זה צריך להיות הכיוון.

דני יתום: להעדיף עובדים ישראלים, מדינה דמוקרטית חייבת להבטיח ביטחון פיסי וביטחון סוציאלי או ביטחון כלכלי וזה ביטחון כלכלי.

דני יתום: מי שמובטל אין לו ביטחון כלכלי.

דני יתום: זאת נקודה ראשונה.

דני יתום: הנקודה השניה, עניין האכיפה.

דני יתום: אני שמעתי כל מיני הערות לא בדקתי את אמיתותן ונכונותן, אבל אני פונה אליך אהרוני אליהו ואילך יוסי, כל נושא האכיפה, אם יש מקרים רבים שבהם מציגים תצהירים כוזבים, מגדלים אבטיח גרעינים אבל בעצם זה משהו אחר, בבקשה להיכנס ולהבטיח שמי שמשקר במצח נחושה במטרה לעשות כסף כתוצאה מכך שהוא מקבל יותר עובדים זרים, שלא יוכל לעשות זאת במדינה מתוקנת.

דני יתום: הוא זקוק לאבטיח למאכל, יקבל עובדים לאבטיח למאכל, הוא זקוק לאבטיח לגרעינים, יקבל עובדים אבל הוא לא יגיד שהוא צריך אבטיח לגרעינים ויקבל יותר עובדים עבור אבטיל למאכל ויעשה מסחרה עם יתרת העובדים.

דני יתום: אם זה מה שקורה.

דני יתום: אחרת אני לא מבין למה הוא רוצה יותר עובדים.

דני יתום: אלא אם כן הוא עושה אתם מסחרה.

דני יתום: הנושא השלישי, עניין שכר המינימום, צריך לאכוף גם את זה.

דני יתום: יש חוק במדינת ישראל ואנחנו אמונים על החוק ואנחנו חייבים להבטיח שהחוק הזה מתקיים ואם יש כל מיני דוגמאות אז נא להעביר את זה כמו שאמרתי.

דני יתום: אם אתה מתכוון את הנתונים הללו לשמור בבטן או מתחת לחולצה, זה לא יעזור שום דבר.

דני יתום: אני לא יודע איך מטפלים בסוגיית, הרעיון של ה- IOM .

דני יתום: הרעיון הזה נראה לי הגיוני מכיוון שאם ברעיון של ה- IOM חנניה ודניאל אברהם.

דניאל אברהם: לשלם עוד אלף דולר נראה לך הגיוני?

דניאל אברהם: על כל המיסים האלה?

דניאל אברהם: חמור אתה שם עליו 50 ק"ג הול, 100 הולך, 150 נופל ומת.

דניאל אברהם: זה בדיוק מה שאתם עושים.

דני יתום: אז תחליף אותו לסוס.

דני יתום: תקשיב.

דני יתום: אברהם, תיתן לי עכשיו לדבר.

דני יתום: הפתרון של ה- IOM הוא פתרון טוב מאד אם הוא יחסוך אלפי דולרים מהתאילנדים המסכנים האלה ומהנפאלים האלה, אם הם לא יצטרכו לשלם לחברת כוח אדם שם 7000 דולר אלא רק 700 דולר אבל זה לא אומר שצריך לפגוע בחקלאים, תשמע גם מה אני מתכוון להגיד, זה לא אומר שצריך לפגוע בחקלאים וזה יהיה טמטום אם כל הכסף שמשולם בחוץ לארץ יושת על החקלאים.

דני יתום: לא זאת הכוונה, אין לי שום כוונה כזאת, חקלאות זה ענף חשוב , במדינות עולם רבות הממשלות מסבסדות את החקלאים, זה נכון באסם התבואה של ארצות הברית, זה נכון בצרפת, זה נכון בגרמניה, סיפרו לי שבגרמניה אם אתה מגדל פרה גרמנית אז נותנים לך סובסידיה.

דני יתום: כשחוסכים כסף מפועל תאילנדי שלא צריך לשלם לצ'ו צ'ה צ'ו בתאילנד 7000 דולר זה לא אומר שאתה צריך להיפגע ולהידפק.

דני יתום: אני לא רוצה שזה יקרה.

דני יתום: ואם זה יקרה לא השגנו את מה שאני מתכוון שצריך להשיג.

דני יתום: ואסור לפגוע בכם מעבר למה שכבר קורה וצריך לעזור לכם ובשביל זה יש לכם שרק שלם שנקרא שר החקלאות.

דני יתום: הדבר הבא, רבותיי, נוגע לעובדים הישראלים.

דני יתום: אני רוצה לעשות פיילוט.

דני יתום: דניאל, סליחה, חנניה, אני מבקש אתה תהיה בקשר עם דני בן שמחון ודני בן שמחון יהיה בקשר אתך ואני מבקש לדעת בישיבה הבאה אם הצלחת לקבל מדני בן שמחון עובדים ישראלים ואתה מעסיק אותם.

חנניה אזולאי: אני אענה לך מיד.

חנניה אזולאי: אותם העובדים עובדים במושב שכן לידי, שני מטר מהמשק שלי, אני לא מוכן להעסיק כאלה.

חנניה אזולאי: אין לי סיבות.

חנניה אזולאי: לא רוצה להגיד שום מילה.

חנניה אזולאי: אני יש לי פועלים מטייבה ויש לי מקלנסאווה ויש לי גם פלסטינים.

דני יתום: טייבה וקלנסאווה זה בסדק גמור מבחינתי.

דני יתום: הם ישראלים.

דני יתום: תגיד לי, שמואל צמח מעסיק ישראלים?

דני יתום: פשוט היה יחד אתי חייל באותו צוות בסיירת מטכ"ל ואם אתם צריכים שאני אפעל שם כדי שהוא יעסיק ישראלים תגידו לי.

דני יתום: אברהם, אתה מעסיק עוד עובדים?

דני יתום: בחקלאות?

דניאל אברהם: אני מעסיק 30 עובדים כמעט ואנחנו אני אמנם לא מנהל את המשק אלא הבנים שלי, אבל אנחנו מעסיקים מכפר קרע.

דני יתום: כמה זרים תאילנדים אתה מעסיק?

דניאל אברהם: 30.

דניאל אברהם: חוץ מזה עבדו אצלנו בתקופה האחרונה איזה 5 עובדים ואני יכול להגיד לך שקשה להם מאד היה לעבוד.

דניאל אברהם: מאד קשה.

דני יתום: טוב, הבנתי את העניין.

דני יתום: אני רוצה שאנחנו ביחד נחשוב על דרך להבטיח שיותר ויותר מקומות בחקלאות בלי לפגוע בחקלאים, בלי לפגוע בתוצרת החקלאית, בלי לפגוע בטיב התוצרת החקלאית, בלי לפגוע ברווחיות של החקלאים, בלי להעמיס על החקלאים הוצאות נוספות .

דני יתום: אני מבקש לראות איך אנחנו יכולים בועדה הזאת ביחד לקדם עוד יצירת מקומות תעסוקה לישראלים.

דני יתום: יש ישראלים בוגרי צבא שמסתובבים היום ברחובות ואין להם מה לעשות.

דני יתום: עובדה שבני המושבים , הילדים שלכם שהם ישראלים כן עובדים בחקלאות.

דני יתום: אז סימן שישראלים יכולים לעבוד בחקלאות.

דני יתום: וישראלים טובים, אם זה הילדים שלכם על אחת כמה וכמה ואני אומר את זה בהערכה רבה, לא בזלזול, חלילה וחס שלא ישמע כאילו אני אומר את הדברים האלה בצורה אחרת.

דני יתום: ממש בהערכה רבה ואני אומר לכם, הרי כולנו חיים בתוך המדינה הזאת, לכולנו יש חברים, אני לא סתם הזכרתי את שמואל צמח כי הוא חבר טוב מאד שלי.

דני יתום: ישראלים אם הם יכולים להיות מנהלי עבודה בעבודה חקלאית אז הם יכולים גם לעבוד בחממות.

דניאל אברהם: דני, אני לא רוצה לחזור על הדברים אבל אתה חייב ליצור מצב חינוכי.

דני יתום: בסדר, ניצור, אז בואו נראה מה.

דני יתום: נעשה גם מצב חינוכי.

דני יתום: אתה תעביר לי תוכנית.

דני יתום: כל מי שיש לו הצעה אני מבקש להעביר לועדה תוכנית בכתב.

דני יתום: אם צריך לפתוח קורסים למקצועות החקלאות, אם צריך לשלב לימודי חקלאות בבתי ספר יסודיים ועממיים ותיכוניים, תגידו , גם את זה אפשר לעשות.

דני יתום: כשאני הייתי ילד לא בבית ספר חקלאי היה לנו שיעור חקלאי ואני לא יודע אם היום יש דבר כזה.

דני יתום: אני רוצה להמשיך, זכות ואו עלה כאן הנושא, הזכיר הבחור מהאוצר, זכות וטו כשרות תעסוקה כאשר לשרות התעסוקה יש מידע על כך שיש ישראלים אז אני מבקש לראות איך הדבר הזה משתלב.

אמנון נגר: דני, יש לי פה ממש בנושא הזה הערה.

אמנון נגר: זה שהוא אמר שיש זכות וטו וזה שמנכ”לית שירות התעסוקה אומרת שיש ויש ויש, אני יכול לתת לך פה דוגמאות שאני באופן אישי כמו שהם פנו אלי והצלחנו להכניס כמה עובדים גם אצל פסקל וגם בעוד מקומות אבל שירות התעסוקה לא עומד במה שהוא אומר.

אמנון נגר: אני ניסיתי להכניס לא עובד אלא 50 עובדים אצל מעסיק אחד, הכנו אוטובוס.

דני יתום: אמנון, עצור, אני מבין לאן זה הולך.

דני יתום: מנכ"לית שירות התעסוקה תבוא הנה לאחד הדיונים הבאים, היא תתחיל לבוא הנה לדיונים בכלל בגלל שגם בבניין אני רוצה יותר עובדים ישראלים, גם במסעדנות אני רוצה יותר עובדים ישראלים, גם בחקלאות אני רוצה יותר עובדים ישראלים, תתחיל להזמין שירות התעסוקה, בת שבע, צריך להתחיל להזמין את המנכ"לית, את אסתי דומיניצני להזמין אותה לכאן לכל ישיבה.

דני יתום: רבותיי, עד כאן הדברים, לא סיימנו , כמו שאמרתי, תם ולא נשלם, אבל אלה הכיוונים וצריך לראות איך אנחנו מבטחים את הכיוונים האלה ואנחנו נדבר גם על החקלאים, לא נדאג רק לעובדים הזרים, אלא נדאג גם לחקלאים כי אני לא רוצה לשפוך את החקלאות עם החקלאים.

דני יתום: תודה רבה.