ועדת החינוך, התרבות והספורט, כנסת 16, פרוטוקול מספר 480, 2005-07-25 11:00

אבשלום וילן: בוקר טוב לכולם.

אבשלום וילן: אני פותח את ישיבת ועדת החינוך, התרבות והספורט.

אבשלום וילן: סדר היום הוא דיון מהיר בהצעתו של חבר הכנסת מוחמד ברכה בנושא ספרי הלימוד במערכת החינוך הערבית.

אבשלום וילן: לפי דברי ההסבר, במערכת החינוך הערבית קיימים ספרים שמתורגמים מילולית מהשפה העברית לערבית, למרות שיש ספרים מתאימים ללימוד במערכת החינוך הערבית.

אבשלום וילן: דבר זה גורם לבלבול ואי הבנה אצל התלמידים.

אבשלום וילן: כמו כן בפרסום הספרים יש ניגוד אינטרסים בין מאשרי הספרים לבין כותביהם.

אבשלום וילן: להזכירכם דיון מהיר אומר שהוועדה צריכה להניח תוך שבוע מסקנותיה בשולחן מליאת הכנסת.

אבשלום וילן: המצב העובדתי הוא שהכנסת מתפזרת ביום רביעי, אי לכך אני מבקש ממנהלת הוועדה, האם מה שנסכם פה יוכל באמת להיות מונח עד יום רביעי בערב על שולחן הכנסת?

יהודית גידלי: מבחינתנו בהחלט.

מוחמד ברכה: בוקר טוב לכולם וברוכים הבאים.

מוחמד ברכה: אני חושב שהנושא העומד לדיון על סדר היום הוא נושא מאוד חשוב והוא לא נושא מיוחד למערכת החינוך הערבית, אלא כל הנושא של הספרים ושל מחירי הספרים, של התחלופה וההחלפה בבתי הספר, הנושא של המחירים, הנושא של ההתאמה, הנושא של העדכונים, לפעמים המלאכותיים, של ספרי הלימוד, רק על מנת להרחיב את השוק.

מוחמד ברכה: אלה נושאים שהם כלליים ואני חושב שיש מקום להתעכב עליהם גם בהקשר הזה ויש מקום להתעכב על כל הדברים האלה.

מוחמד ברכה: אין זה סוד שהקיצוצים התכופים בתקציב החינוך בשנים האחרונות יוצרים קשיים לא מעטים, לכל המערכת, גם לבתי הספר, גם להנהלה וגם למשרד החינוך, לכל מי שלומד, גם לתלמידים וגם להורים.

מוחמד ברכה: הנושא של מחירי הספרים צריך להיות תחת בקרה מאוד הדוקה של משרד החינוך על מנת שהתלמידים ואני מכיר תופעות ומקרים של תלמידים שאינם רוכשים את ספר הלימוד בגלל מחירו, ורק לקראת הבחינות הוא הולך לשאול את זה ממישהו ואני רואה את זה במקרים רבים.

מוחמד ברכה: הנושא של פרויקט להחלפת ספרים.

מוחמד ברכה: אני יודע שיש כל מיני מחלוקות בעניינים האלה, גם בתוך המערכת עצמה, גם בין ההורים ובתי הספר, אבל לדעתי משרד החינוך צריך לעודד את התופעה הזו של החלפת ספרים.

מוחמד ברכה: הנקודה השלישית והיא כללית גם, היא הנושא של עדכונים.

מוחמד ברכה: אני יודע שספרים לפעמים מתעדכנים משנה לשנה ואז הדרישות הן שהמהדורה החדשה היא המהדורה שצריך ללכת על פיה ולפעמים ההבדל בין המהדורה החדשה לישנה הוא מינורי מאוד והדברים באים רק כדי שהשוק יפעל ביתר שאת ולא להקל על התלמידים.

מוחמד ברכה: אני חושב שזה נושא שצריך להידרש אליו ושהעדכונים המחייבים צריכים להיות תחת בקרה פדגוגית וגם מתוך רגישות חברתית.

מוחמד ברכה: בנוסף לכל אלה, יש בעיות מיוחדות, אדוני היושב ראש, רבותיי הנוכחים, בכל מה שקשור לעניין של ספרי הלימוד במגזר הערבי.

מוחמד ברכה: חלק מהספרים מתורגמים, כפי שנאמר בדברי ההסבר לבקשה לדיון מהיר.

מוחמד ברכה: תרגום כשלעצמו הוא דבר לא פסול, להיפך, הוא דבר שיכול להועיל ולהעשיר.

מוחמד ברכה: אבל כשהתרגום הוא פורמאלי ולקוני כמעט, כשפשוט הוא לא לוקח בחשבון את הרקע התרבותי של התלמיד הערבי, לא לוקח בחשבון שיש חומרים פדגוגיים שצריך לקרב אותם לתלמיד על ידי הדיבור על תרבותו והסביבה שהוא חי בה, ולדעתי העדיפות צריכה להינתן באופן עקרוני לספרים ששפם אמם היא ערבית ולא תרגומים, כמובן תוך בחינה של כל ההיבטים הפדגוגיים והחברתיים וכולי וכולי.

מוחמד ברכה: נושא שאני מאוד נזהר בניסוח שלו הוא הנושא של חשש, לפעמים, לניגוד אינטרסים ויחסים וקשרים בין אלה שמאשרים ובין אלה שכותבים, או בין אלה שמוציאים.

מוחמד ברכה: אני אומר את הדברים האלה בזהירות רבה, בלי לפגוע באף אחד.

מוחמד ברכה: אבל אני חושב, ואנחנו נשמע על הדברים, אני מקווה שהדברים שהגיעו לאוזניי ימצאו את מקומם על השולחן הזה, גם היום.

מוחמד ברכה: אני חושב שהנושא הזה צריך לטפל בו במשנה רגישות, אבל גם בתקיפות רבה, אם מסתנן אפילו הקטן בחשדות של ניגוד אינטרסים.

מוחמד ברכה: זה אינטרס ציבורי, זה אינטרס של משרד החינוך, זה האינטרס של התלמידים וזה האינטרס של טוהר המידות במערכת.

מוחמד ברכה: אני העליתי את הנושא הזה על מנת לברר, ללבן אותו מצדדים שונים.

מוחמד ברכה: הנוכחים יכולים לשפוך אור על הצדדים השונים של העניין הזה ואני מקווה שנגיע לסיכום שרק יכול לתרום לתלמידים, לרווחתם ולרמה הפדגוגית שהם אמורים להגיע אליה.

אבשלום וילן: תודה לאדוני המציע, אבל יש לי שאלה למשרד החינוך.

אבשלום וילן: איך הולכת הפרוצדורה, נוהל אישור הספרים בערבית, מה המערכת שעל בסיס זה מאשרים כתבי מקור, תרגומים.

אבשלום וילן: מי קובע את הקוריקולום הזה?

בני לוי: אני מנהל אגף אישור ספרי לימוד, הממונה על אישור ספרי לימוד.

בני לוי: יש לנו פה מספר חברים שכל אחד יתרום מנקודת מבטו בנושא תהליך אישור ספרי הלימוד, החל ממנהל האגף לחינוך לערבים, תשמעו ממנו, מרכזת בדיקת ספרי הלימוד במגזר הערבי, תשמעו ממנה, ומנהלת אגף תוכניות הלימודים שגם תשמעו ממנה.

באשר לתהליך, הוא כזה: ישנן כאן מספר נקודות שחבר הכנסת המכובד, מוחמד ברכה, העלה שדורשות התייחסות ואני רשמתי לעצמי מספר נקודות, אבל לגבי כל---

מוחמד ברכה: ברשות היושב ראש, אני מציע שנשמע את כל הטענות, כי אני פשוט נתתי הקדמה ואתה תצטרך להשיב עוד פעם, אז אני רוצה שתקשיב לשאר האנשים.

מוחמד ברכה: שזה יצטמצם בשאלה של היושב ראש, זאת אומרת, מה הנוהל של אישור הספרים ואת זה אמרת, ואחר כך אם יש טענות אחרות, תענה על כולן ביחד.

אדריס-ברלנטי אלחאג': אני מרכזת אישור ספרי לימוד למגזר הערבי.

אדריס-ברלנטי אלחאג': כמו שהתחיל עמיתי, בני לוי, הפרוצדורה של אישור ספרי לימוד, של כל התהליך שאנחנו עוברים זה תהליך שדומה לחלוטין, בכל נהליו, בכל הוראות הקבע, לאישור ספרי לימוד במגזר היהודי.

אדריס-ברלנטי אלחאג': אליי במיוחד, אני לא קיבלתי ספרים שאנחנו תרגמנו אותם לאחרונה, אלא רק ספרים שהם כבר תורגמו.

אבשלום וילן: ממה הם מתורגמים, מעברית לערבית, מאנגלית?

אדריס-ברלנטי אלחאג': אני ארחיב עכשיו בנושא התרגום שציין חבר הכנסת ברכה.

אדריס-ברלנטי אלחאג': בתהליך אני מקבלת את הספרים, אותו תהליך; אני מחפשת שני מעריכים מתחום האקדמיה, לבדוק את הספרים לפי הנהלים שנמצאים בטופס.

אדריס-ברלנטי אלחאג': צריך להיות נלווה לספר מדריך למורה, זה חובה לנוהל של קבע.

אדריס-ברלנטי אלחאג': שולחת לשני מעריכים, יש תקופת זמן שהיא בין ששה שבועות, זו תקופת מינימום למעריך לבדוק.

אדריס-ברלנטי אלחאג': לוקח לנו זמן למצוא מעריכים, כי רובם מהאקדמיה ולא כולם מסכימים, מבחינת הלחץ, מבחינת עבודה מקצועית וגם מבחינת התעריף שאותו משלם משרד החינוך.

אדריס-ברלנטי אלחאג': זה תהליך שלוקח לנו קצת זמן למצוא מעריכים מתאימים לתחום הדעת שאנחנו מחפשים.

אדריס-ברלנטי אלחאג': ואחרי זה, לפי תגובות המעריכים, אנחנו שולחים, בהתייעצות עם המפקח המקצועי על אותו תחום דעת, למחבר ששלח לנו את הספרים, הוא מתקן לפי הצורך, לפי ההערות, שולחים לו את כל ההערות, אנחנו חוזרים ושולחים את ההערות למעריכים, שני המעריכים.

אדריס-ברלנטי אלחאג': לאחר סיום הבדיקה של המעריכים, בדיקה חוזרת שזה אורך בין שבועיים לשלושה שבועות, אני, בתיאום עם המפקח המקצועי, יושבים וחוזרים על כל ההערות, על כל התיקונים שאותם תיקן המחבר.

אדריס-ברלנטי אלחאג': לפי האישור שנותן לי המפקח המקצועי, בתיאום כמובן עם כל הפרוצדורה שתיאר בני לוי מתחילת הדרך ועד סופה, אנחנו נותנים את האישור הסופי.

אדריס-ברלנטי אלחאג': זהו התהליך.

אבשלום וילן: אלה ספרים שנכתבים בעברית, בערבית, מתורגמים מאנגלית, מגרמנית?

אדריס-ברלנטי אלחאג': כמובן כל הספרים שאני מקבלת אלה ספרים בערבית של תחומי דעת, חוץ, כמובן, מספרים באנגלית שאני לא מקבלת, כי זה ספרים שמתאימים לשני המגזרים ביחד.

אדריס-ברלנטי אלחאג': אותם ספרי לימוד.

אדריס-ברלנטי אלחאג': עברית – אנחנו מקבלים ספרי לימוד כמובן בעברית, לפי תוכנית הלימודים הישנה ועכשיו החדשה, ורוב הספרים הם בשפה הערבית.

אדריס-ברלנטי אלחאג': אני לא מקבלת ספר במדעים שהוא בעברית ואני צריכה לתרגם אותו לערבית.

אבשלום וילן: כמה ספרים שמגיעים אליכם הם בערבית, שנכתבו במקור בערבית וכמה מתורגמים משפות אחרות?

אבשלום וילן: סדרי גודל של שפות אחרות.

אדריס-ברלנטי אלחאג': רוב הספרים שאני מקבלת לאישור, 97 אחוזים, אלה ספרים בערבית, שאני מקבלת בשפת מקור בערבית.

אדריס-ברלנטי אלחאג': שפת האם של המחבר עצמו, שמיועדת לתלמידים.

אדריס-ברלנטי אלחאג': יש לי ספרים שמטעם מוציאים לאור אחרים, מטעם מט"ח, מטעם האוניברסיטאות, מטעם רמות של אוניברסיטת תל אביב, מטעם האוניברסיטה העברית, שאלה ספרים שהם מתורגמים מלכתחילה.

אדריס-ברלנטי אלחאג': אני לא אישרתי ספרים כאלה שתורגמו, אלא הם מקבלים אישור במגזר היהודי, ואז מבחינה מקצועית אנחנו מתרגמים את זה.

אדריס-ברלנטי אלחאג': לאחרונה כל הספרים שאישרתי אותם ונמצאים פה, אפילו מטעם האוניברסיטה העברית, או מטעם רמות, הם עברו את התרגום אלינו ונשלחו למעריכים גם לשוניים.

אדריס-ברלנטי אלחאג': מעריכים לשוניים, לתרגם את הספרים האלה.

אדריס-ברלנטי אלחאג': זה התהליך עצמו.

אדריס-ברלנטי אלחאג': זה מדעים, מתמטיקה, יש לנו בגיאוגרפיה ספרים מטעם מט"ח.

אדריס-ברלנטי אלחאג': בנוסף לכך, מט"ח, כל התהליך שעושים, גם אם עושים תהליך של תרגום הספרים ומביאים את זה אליי, זה נעשה בתיאום עם המפקח המקצועי על אותו תחום דעת ועם צוות מדריכים מקצועיים, שהם לא מתרגמים את הספרים בלי להעביר את זה למפקח שיעבור על התרגום עם צוות שהוא כבר שולח את זה לקריאה ולעריכה לשונית.

אחמד טיבי: השאלה היא איך אתם מאשרים אותם?

נאוה סגן: אני רוצה להתייחס לנושא הזה מכמה היבטים.

נאוה סגן: אני מנהלת האגף לתכנון ולפיתוח תוכניות לימודים.

נאוה סגן: למעשה האגף לתוכניות לימודים אחראי על רוב ספרי הלימוד במתמטיקה, מדעים וטכנולוגיה מהגן עד י"ב.

נאוה סגן: הספרים האלה מפותחים במסגרת המרכז להוראת המדעים שאני חושבת שלא יהיו עוררין על כך שיושבים שמה מיטב אנשי המדע.

נאוה סגן: אגף התוכניות ללימודים, במסגרת התקציב, מממן גם את התרגום של הספרים הללו שנכתבו על ידי טובי המדענים עם הכרה בינלאומית.

נאוה סגן: מתרגמים אותם לערבית, כשלנו יש מתאם באגף בחצי משרה, שתפקידו לעבור על כל תרגום ולהעיר כל הערה והוא מתייעץ עם יועצים מדעיים נוספים וכל דבר כזה נבדק ועד שאין אישור, אני מקבלת העתקי מכתבים, ממש דרישה על מינוחים ומושגים וכדומה.

נאוה סגן: עכשיו לגבי התרגום במדעים, צריכים להביא לתשומת לב החברים בעיה שקיימת, שאנחנו מתמודדים אתה.

נאוה סגן: אין לנו, בהישג יד ותמיד באופן מיידי, את המושגים או את המונחים בשפה הערבית שהם מושגים שמקובלים בכל מחקר של המקצועות השונים שנמצאים כל הזמן בהתקדמות.

נאוה סגן: למשל, כמוננו טכנולוגיות, אז אין במילון הערבי שהיה מלה שאני תיכף יכולה לתרגם אותה.

נאוה סגן: לכן הוקמה באגף לפני יותר מעשר שנים ועדה שתפקידה בדיוק לעסוק בזה, והיא מייצגת את טובי המומחים הערבים, המדענים, שיושבים והם עוזרים לנו בבניית עולם מונחים ומושגים בערבית שתואם את המושגים המקבילים בשפה האנגלית או בשפה העברית.

נאוה סגן: זה לגבי הספרים במתמטיקה ובמדעים.

מוחמד ברכה: לא צריך לעשות המצאה ישראלית.

מוחמד ברכה: לא צריך להמציא את הגלגל בנושא של מונחים ומינוחים.

מוחמד ברכה: יש עולם ערבי מסביב שיש בו כל מיני מונחים מצויים שאפשר להיעזר בהם.

מוחמד ברכה: פה לא ממציאים את הגלגל, כאילו אין מלה מקבילה לטכנולוגיה או אני לא יודע מה.

מוחמד ברכה: אני חושב שזה פשוט להיסחף מדי.

נאוה סגן: אני רוצה לומר שלא אני העליתי את הבעיה.

נאוה סגן: המדענים בעצמם, ואנחנו יודעים שיש מדענים בכירים ומובילים בכל התחומים בעולם, אבל יש מושגים שמתחדשים ואנחנו נעזרים באנשים האלה.

נאוה סגן: אין שום מניעה שייכנס למערכת החינוך ספר שנכתב במקור על ידי מי ששפת אמו ערבית.

נאוה סגן: אין שום ספר מחייב.

נאוה סגן: זאת אומרת, אם יש מוציא לאור או מחבר ספר לימוד שרוצה להכניס סוג ספר בערבית, אין שום מניעה, להיפך; הנהלים הם שאין שום ספר מחייב.

נאוה סגן: יש ספר שעבר אישור, אם הספר עבר אישור (יש לנו דוגמה במתמטיקה, נכון להיום, בחינוך היהודי, יש שבע סדרות מקבילות שכל בית ספר יכול לבחור).

אבשלום וילן: אותם הספרים הם גם מתורגמים לערבית?

נאוה סגן: מוציא לאור שמעוניין לתרגם, מתרגם אותם והם עוברים את האישור.

נאוה סגן: היו"ר אבשלום וילן בני גורן, למשל, מתורגם לערבית?

נאוה סגן: הוא לא מאושר.

נאוה סגן: נקודה נוספת לגבי הנושא של ספרים, של זמינות של ספרים.

נאוה סגן: התרגום נעשה כדי לספק למערכת ספרים בדיוק באותה רמת איכות, אז אם אנחנו, למשל, באגף תוכניות לימודים, מעבר למתמטיקה, בתחום מדעי החברה; גיאוגרפיה, אזרחות, כלכלה, סוציולוגיה, אנחנו באגף תוכניות לימודים יודעים שמחובתנו לספק למערכת ספר בדיוק באותה רמה, כי נבחנים על אותה בחינת בגרות.

נאוה סגן: אבל אם יבוא מוציא לאור פרטי, ערבי, וירצה לפרסם ספר על פי תוכנית הלימודים, אין שום מניעה.

נאוה סגן: פתוח, עולם חופשי.

נאוה סגן: לגבי ההיבט התרבותי.

נאוה סגן: אנחנו, ויושבת פה ברלנטי שהיא גם עובדת שלי בחצי משרה אחרת שלה, שהתפקיד שלה הוא לבדוק התאמה תרבותית.

נאוה סגן: לא יוצא ספר על ידי אגף תוכניות לימודים שלא נבדק.

נאוה סגן: אנחנו עוסקים הרבה בגוש גדול של חומרים שעוסקים בהיבטים חברתיים, פסיכולוגיים ואחרים ויש בדיקה של התאמה תרבותית ברמה של הגראפיקה, ברמה של הטקסט, ברמה של המסרים.

נאוה סגן: אז ככה שלבוא ולומר שיש כאן איזה משהו מכוון, או משהו שהוא לא ראוי, אני חושבת שבשני העשורים האחרונים אפשר לראות פריצת דרך אדירה.

נאוה סגן: דווקא בשל השוויון.

נאוה סגן: אותו ספר שמוכר ומאושר והוא איכותי ליהודים, אנחנו נספק אותו גם לערבים.

נאוה סגן: לא בשל רצון לדחוק את רגלם של כותבי---

אבשלום וילן: יש ספרים בערבית שאתם פוסלים?

נאוה סגן: זה לא בתחום שלי, זה בתחום שלה.

נאוה סגן: אני לא מאשרת ספרי לימוד.

אבשלום וילן: אותו אחוז כמו בעברית?

אדריס-ברלנטי אלחאג': לא אותו אחוז.

אדריס-ברלנטי אלחאג': חלק מהספרים שקיבלתי, יש לי איזה שלושה ספרים שפסלנו אותם מסיבות שהמעריכים האקדמיים החליטו שהם לא מתאימים לתוכנית הלימודים החדשה.

אדריס-ברלנטי אלחאג': לא בגלל התרגום, אלא בגלל אי התאמה לתכנים ולמטרות שהיו לנו.

אבשלום וילן: יש ספרים שמתפרסמים עכשיו במדינות ערב שהם טובים בתחומי טכנולוגיה, מדעים, כל הדברים האלה?

אדריס-ברלנטי אלחאג': לא קיבלנו משהו ממדינות ערב, חלק מבתי הספר הפרטיים מלמדים בספרים ממדינות ערב שהם רק בשפת אם, בשפה הערבית, אבל הם לא עברו תהליך אישור ולא הגיעו אלינו למשרד.

אחמד טיבי: אני כתבתי את הדברים בגלל שאני מתרגש במקרים האלה.

אחמד טיבי: אציג את המקרה שלי ולאחר מכן גם מסקנות והמלצות שגיבשתי בעניין.

אחמד טיבי: אני דר' למתמטיקה, סיימתי את לימודיי בארץ באוניברסיטה העברית ובאוניברסיטת חיפה.

אחמד טיבי: עבדתי כמרצה במכללת תל-חי, עמק יזרעאל והיום אני מרצה למתמטיקה במגזר הערבי בחינוך בחיפה.

אחמד טיבי: אני גם סופר, קיבלתי את פרס היצירה, מחבר של ספרים וספרות יפה, פילוסופיות, שירה וספרי ילדים.

אחמד טיבי: חיברתי גם ספרים במתמטיקה שהחשוב שביניהם הוא 'הוראת המתמטיקה בגיל הרך', ספר שהפך להיות ספר לימוד ברוב המכללות הערביות בארץ.

אחמד טיבי: הנגיעה שלי לספרי הלימוד היתה בשנתיים האחרונות, כאשר התברר לי שהוראת המתמטיקה במגזר הערבי לוקה בחסר.

אחמד טיבי: החלטתי לקחת יוזמה והתחלתי לחבר סדרה חדשה במתמטיקה יסודית.

אחמד טיבי: בבתי הספר הערביים שלטו עד כה שני ספרים; 'אחת שתיים שלוש', של חברת מט"ח שפשט רגל גם במגזר היהודי עם שיטת הבדידים המפורסמת שלו, ועוד ספר ישן שחיבר בזמנו מר נשיא פרנסיס, מפקח קודם של המקצוע, לפני שיצא לפנסיה.

אחמד טיבי: בדיעבד התברר ששני הספרים האלה לא עברו שום תהליך של אישור ושום תהליך של בדיקה מקצועית.

אחמד טיבי: על שולחנה של גברת ברלנטי אלחאג', האחראית על אישור ומרכזת אישורי ספרי לימוד במחלקה הערבית, ישב ספרי כמעט שנה שלמה.

אחמד טיבי: בקשות חוזרות ונשנות לזרז את תהליך האישור לפני סוף שנת הלימודים, שזה הזמן שבו בתי ספר מחליטים באילו ספרים ילמדו בשנה הבאה, לא נענו.

אחמד טיבי: לאחר טרטורים וסחבת ארוכה, ולאחר התערבותם של אנשים רבים ומכובדים, אושר ספרי רק בשישי ליוני השנה.

אחמד טיבי: מתברר אחר כך שלסחבת ולביורוקרטיה היו גם סיבות.

אחמד טיבי: חברת מט"ח, האחראית על הספר 'אחת שתיים שלוש', טרחה באותו זמן להכניס ספר חדש שלה בתרגום ערבי, לבתי הספר הערביים.

אחמד טיבי: ספר 'שבילים' שאמור להחליף את הספר הישן של החברה.

אחמד טיבי: טיוטא מזורזת של הספר אף אומצה כספר לימוד בבתי ספר ערביים אחדים, ללא שום אישור.

אחמד טיבי: מתברר גם שעוד שלושה מוציאים לאור, או יותר, של ספרים בעברית, חשבו באותו כיוון, להחליף את הספרים הישנים במגזר הערבי ואף תרגמו את ספריהם והתחילו לשווק אותם, ללא כל אישור וללא שום התערבות של גב' אלחאג'.

אחמד טיבי: תהיתי אם גם הספרים הללו עוברים אותו תהליך מייגע של אישור שאני עברתי מגב' אלחאג'.

אחמד טיבי: מתברר שלא.

אחמד טיבי: רוב הספרים נשאו בתרגומם לערבית את אותו מספר אישור המקורי שלהם בעברית, כאשר התרגום שלהם והתאמתם למגזר הערבי לא עברו שום בדיקה.

אחמד טיבי: ולא יבוא מישהו ויגיד לי שזה מותאם לסקטור הערבי או לבתי הספר הערביים, בגלל שאני יודע ואני קראתי את הספרים ואני חזרתי עליהם וכתבתי אפילו מאמר, והסברתי את הדברים למה זה לא מותאם.

אבשלום וילן: דר' היבי, אתה מעלה טענה פה, אתה אומר שספר שקיבל אישור בעברית, תורגם, לא נבדק והם מדפיסים את הספר כאילו הוא מאושר על ידי משרד החינוך.

אחמד טיבי: כן, וכשאני הרמתי טלפון, הם הכניסו אותו ואישרו אותו אד-הוק.

נאוה סגן: הכנסנו את מה, איזה ספר?

אחמד טיבי: את הספר שלי.

אחמד טיבי: להזכירכם, חוזר המנהל הכללי בדבר אישור ספרי לימוד מזכיר במפורש שכל ספר לימוד שיונהג במגזר הערבי צריך לעבור אישור חדש של מחלקת האישורים הערבית ולא כמו שאמר אדון לוי.

אחמד טיבי: שאלה בנדון, אני הרמתי טלפון למר לוי, הרגיזה אותו מאוד.

אחמד טיבי: יותר עניין אותו אם אני מתחיל להדפיס את הספר שלי לפני שאני מקבל אישור ואף איים לתבוע אותי.

אחמד טיבי: כך הוא התבטא בשיחת טלפון שהוא יזם כמה ימים לפני שקיבלתי את האישור המיוחל של ספרי, כאשר הכוונה היא להשתיק אותי.

אחמד טיבי: מר בני לוי אף הזדרז והוציא מכתב, לאחר פנייתי אליו בכתב, והמליץ למוציאים לאור המתכוונים לתרגם את ספריהם או להפיץ אותם במגזר הערבי, להתייעץ עם גברת ברלנטי, מכתב שהוא לדעתי מכתב כיסוי בלבד, כי איפה היה מר לוי לפני שמכתבי הגיע אליו ולמה לא שם לב שרוב הספרים במגזר הערבי לא מאושרים?

אחמד טיבי: למכתב של מר לוי לא היה שום ערך---

אבשלום וילן: דר' היבי, ברשותך, הסיפור האישי הוא חשוב, אבל הוא לא העיקר.

אבשלום וילן: השאלה אם אתה יכול להתרכז פה בתופעה ולטעון שהמקרה שלך הוא תופעה כללית, שאנחנו נסיק מזה מסקנות, או שיש פה אירוע פרטי שנברר אותו בצורה כזאת או אחרת, אבל אני לא יודע אם מאירוע פרטי אני יכול להסיק מסקנות כלליות.

אחמד טיבי: אני אקרא לך בשתי דקות את המסקנות.

אחמד טיבי: דרך הייסורים שאני עברתי היא כזו שאנשים אחרים עוברים אותה.

אחמד טיבי: לא בגלל שצבע העיניים שלי הוא שחור, עשו אתי מה שהם עשו.

אחמד טיבי: לא חשוב אם זה ערבי או יהודי.

אחמד טיבי: רוב הספרים שהתלמידים לומדים בהם במגזר הערבי לא מאושרים ולא עברו שום תהליך מסודר.

אחמד טיבי: אני גם יודע ואני מכיר את הספרים באנגלית, למשל.

אחמד טיבי: אני מכיר ספרים בהיסטוריה, בעברית.

אחמד טיבי: אני מכיר הרבה ספרים של הבן שלי שאני יושב עליהם ואני יודע שהם לא מאושרים ולא ייתכן שספרים אלה עברו תהליך אישור.

אחמד טיבי: אני יודע את זה.

אחמד טיבי: אף אחד לא בדק אותם.

אחמד טיבי: תהליך קבלת האישור החוקי הוא תהליך מסובך ומסורבל שבו המחבר צריך לבקש ולהתחנן ואולי לשלם, דבר שמרחיק מחברים טובים מלעסוק בדבר.

אחמד טיבי: קיימים מונופולים של חברות מסוימות על הוצאה לאור של ספרי לימוד, כאשר מנגד מונהגים שיקולים זרים, ככה אני חושב, במתן אישורים לספרים אלה.

אחמד טיבי: קיימים כל הסימפטומים של נגע ושל קלקול בכל הנוגע לנושא.

אחמד טיבי: אלה המסקנות שלי ואני ממליץ שתוקם רשות חדשה לאישור ספרים, רשות בלתי תלויה במשרד החינוך באופן ישיר, שבה ישתתפו ועד הורים ארצי, למשל, אנשי אקדמיה, אנשים מקצועיים ובלתי תלויים ישירות בגורם זה או אחר.

אבשלום וילן: אני רוצה להגיד משהו לפרוצדורה.

אבשלום וילן: ספר לא מאושר, איך בית ספר מלמד אתו?

אבשלום וילן: כל בית ספר יכול להחליט איזה ספרים הוא קונה?

עבדאללה חטיב: אני רוצה להשיב.

עבדאללה חטיב: צריך לעשות פה סדר בעניינים.

עבדאללה חטיב: אני מנהל אגף החינוך הערבי במשרד החינוך.

עבדאללה חטיב: קודם כל, חלק מהדברים ששמעתי מדודי, חבר הכנסת מוחמד ברכה, וחלק ממה ששמעתי גם מדר' אחמד היבי, שמעתי אותם גם מגורמים שהם גורמים אחרים במשרד, אבל חלק מהדברים האלה נבדקו ומצאנו שאנחנו צריכים גם לעשות בדק בית אצלנו במשרד.

עבדאללה חטיב: מאז שנאוה סגן נכנסה לתפקידה יחד עם עמיתיי ברלנטי ובני ואני, התחלנו בבדיקה של כל הטענות שמועלות הן על ידי המוציאים לאור, הן על ידי הגורמים הפרטיים והן על ידי המחברים.

עבדאללה חטיב: דבר ראשון שעשיתי, הועבר חוזר מטעם אגף חינוך לערבים, לכל בתי הספר במגזר הערבי, על הקפדה על ספרי לימוד מאושרים על ידי המשרד.

עבדאללה חטיב: כלומר כל בתי הספר במגזר הערבי מחויבים ללמד בספרי לימוד שאושרו על ידי המשרד וקיבלו גם אישור על זה, ולכן הנחיתי גם את כל הפיקוח המקצועי, יחד עם הפיקוח הכולל, לבדוק את הסוגיות.

עבדאללה חטיב: יש סנקציות שננקטות על ידי המשרד; הזמנת המנהל למחוז או למטה במשרד החינוך והתרעה לאותו מנהל.

אבשלום וילן: בתי ספר בעברית מפעילים סנקציות?

נאוה סגן: קורה אותו דבר.

נאוה סגן: מזמנים את המנהל.

נאוה סגן: גם שמה משתמשים בספרים לא מאושרים, לדאבוננו.

נאוה סגן: בחטיבות העליונות שהם כפופים לרשויות ולא למשרד, הבעיה היא עוד יותר גדולה.

אבשלום וילן: כמה ספרים לדעתכם, בבתי הספר בארץ, לא משנה לי ערבית או עברית, הם לא מאושרים שמסתובבים בערך?

אבשלום וילן: עשרים, שלושים?

נאוה סגן: זה תלוי באיזה חטיבה הדיון.

נאוה סגן: בחטיבת הגיל היסודי רוב הספרים שהם בשימוש אצל היהודים, הם מאושרים.

נאוה סגן: ככל שאנחנו עולים בגיל, בחטיבות העליונות, המוציאים לאור הפרטיים מנצלים את העובדה שאין שוט ממשי, בני גורן כידוע, וכל ספרי המתמטיקה האחרים, אין סנקציה פלילית.

אבשלום וילן: יכולים להיות ספרי היסטוריה או כל מיני ספרים אחרים, שבעצם כל אחד מביא גרסאות פרטיות שלו להיסטוריה וללמד בבתי ספר ישראליים ואין שום סנקציה?

אבשלום וילן: כל בית ספר עושה, או כל מורה, מה בראש שלו?

נאוה סגן: מזמנים להתראה, אבל אין איזה סנקציה.

עבדאללה חטיב: ברגע שאותו מנהל מוזמן לשיחה והוא מקבל נזיפה, אני חושב שבמרבית המקרים שנבדקו על ידי זה לא חזר על עצמו.

עבדאללה חטיב: לגבי חלק מהדברים שנאמרו פה.

עבדאללה חטיב: יש החלטה היום של המשרד לעשות רוויזיה בכל תוכניות הלימודים ששייכות למגזר הערבי, במיוחד תוכניות הלימודים הייחודיות למגזר הערבי, שזה השפה הערבית, שפה עברית, היסטוריה, מורשת ותרבות ודת האסלאם.

אבשלום וילן: הטענות שהעלה חבר הכנסת ברכה פה על חוסר הלימה תרבותית, על תרגומים לקויים וכל זה, אתה נתקל בהם?

עבדאללה חטיב: אנחנו נתקלנו בהם ויש החלטה היום לעשות רוויזיה בתוכניות הלימודים הייחודיות למגזר הערבי.

עבדאללה חטיב: בנוסף, יש בדיקה מדוקדקת של כל הדברים שהועלו על ידי חבר הכנסת מוחמד ברכה, אבל לאחרונה אנחנו עדים לסוגיה שהיא חדשה, אנחנו ביצענו רוויזיה בתוכניות לימודים, אנחנו לא קיבלנו תלונות לגבי נושאים למרות הם ייחודיים למגזר הערבי, שהם השפה הערבית, השפה העברית, היסטוריה, מורשת ותרבות ודת אסלאם, חוץ מאותם בתי ספר שהם בתי ספר על יסודיים שמשתמשים בספרים שהם לא מאושרים, אבל אני מאמין שאנחנו, לקראת שנת הלימודים הזאת, אנחנו נצליח---

אבשלום וילן: בתחומי המדעים המדויקים?

עבדאללה חטיב: בתחומי המדעים המדויקים יש ספרי לימוד מתורגמים ומותאמים למגזר הערבי.

עבדאללה חטיב: קיבלנו גם תגובות מחלק מהמורים וחלק מהמנהלים לגבי תרגומים, לגבי מושגים מסוימים, אבל אנחנו כל הזמן, בתקופה הזאת, מנסים באמת לשפר את המצב.

אבשלום וילן: דר' היבי, שאלה.

אבשלום וילן: למה כל כך חשוב לך לקבל את האישור של משרד החינוך?

אחמד טיבי: בגלל שבלי האישור אני לא יכול להיכנס לבית הספר, המנהל ישאל אותי, איפה האישור שלך?

בני לוי: אני מבקש, בכל זאת, להתייחס לנושא של אפשרות מונופולים וניגוד אינטרסים של מוציאים לאור.

אבשלום וילן: אני מבקש לא להתייחס לנושא האישי.

בני לוי: אני מבקש להתייחס לעניין.

אבשלום וילן: אדוני בני לוי, אנחנו פה לא בית משפט ואני לא ועדת חקירה ואני מראש מניח, מה שנאמר פה אני דוחה על הסף שמישהו משלם ואז מאשרים ספר או לא.

אבשלום וילן: מי שיש לו תלונה בדברים האלה, שיפנה למשטרת ישראל.

אבשלום וילן: אני מניח שאתם עושים את עבודתכם נאמנה ולכן אני מבקש, בהנחה שזה מקובל, תשובות ענייניות לטענות שהועלו, ואז אני רוצה גם להציע הצעה איך להתקדם בכיוון ענייני.

בני לוי: אני מצטרף לבקשה שלך, אני מסתכל וזה לא פעם ראשונה שאני משתתף בדיונים של ועדת החינוך של הכנסת.

בני לוי: כאן יש מקום לדבר על מדיניות ולא על מקרים אישיים שבהחלט, כפי שאתה אומר, יש מקום לבדוק אותן ונבדקו הדברים והיתה תביעה משפטית.

בני לוי: כל הדברים האלה, אני לא מבין איך מחזירים את זה למקום מכובד כמו פה.

בני לוי: כל דבר בשעתו.

בני לוי: עניינית.

בני לוי: ובאשר לקביעת מדיניות המשרד; אין ולא היה מונופולים.

בני לוי: אדרבא, שיראו אפילו מקרה בודד אחד.

בני לוי: שימוש בשפה של ניגוד אינטרסים בין מאשרי הספרים למוציאים לאור וניגוד אינטרסים, חמור מאוד.

בני לוי: אמירה שאני מציע לאומרים אותה להיזהר בלשונם.

בני לוי: לא קיים כדבר הזה, ואם כן, תביאו את זה לאור, תוציאו את זה, אנחנו רוצים לראות.

בני לוי: תגישו תביעות.

בני לוי: אי אפשר לצאת עם אמירות כאלה שאינן מבוססות.

מוחמד ברכה: מי שאמר את הדברים יבחן את ההצעה.

בני לוי: אני אשמח מאוד.

בני לוי: באשר לתהליך האישור.

בני לוי: ספר שמקבל אישור במתמטיקה, ואני מדבר כרגע על חשבון, על מדעים מדויקים, זה תוכנית לימודים אחידה למגזר היהודי ולמגזר הערבי ולדתי , זה היינו הך.

בני לוי: ספר שמקבל אישור אצלנו בתחום הזה, כשר גם למגזר הערבי.

בני לוי: כך שהדברים של דר' אחמד היבי אינם במקומם.

בני לוי: מה שאנחנו עשינו, שמנו רפרנט במגזר הדתי, במגזר הערבי, שמשמש לפנינו כסמן, כבקר שהספרים מתאימים גם למגזר, במקרה זה הערבי.

בני לוי: וכאשר מדובר על ספרים שהם כל כולם למגזר הערבי, כל התהליך מופקד במגזר הערבי.

בני לוי: אנחנו הכנסנו בשנתיים האחרונות שבע שיטות חדשות להוראת המתמטיקה.

בני לוי: כל שבע השיטות האלה אושרו על ידי משרד החינוך, בבקרה מלאה שארכה בין שלושה לששה חודשים ולפעמים גם יותר.

בני לוי: והיו גם תוכניות, נניח חשבון משחק לילדים, שלא אישרנו.

בני לוי: כך שאנחנו לא משחקים בגורל הילדים בהוראת המתמטיקה.

בני לוי: התהליך הוא רציני מאוד.

בני לוי: ישנם מוציאים לאור שאומרים, אנחנו רוצים להפיץ את זה גם במגזר הערבי.

בני לוי: אנחנו רוצים לתרגם את זה.

בני לוי: עמדנו על זה וזה לא היה גם בצורה הגורפת בשנים עברו, השנה זה צבר תאוצה.

בני לוי: התחילו עם ספר של הוצאת תכניה של מספרים שלמים.

בני לוי: ברגע שזה קרה, לפני שדר' אחמד היבי העלה את זה, אנחנו קידמנו את זה.

בני לוי: באגף לתוכניות לימודים כבר שנים התרגום לחינוך הערבי צריך לעבור את הראייה של המפקח המרכז על תחום הדעת.

בני לוי: כשפנה אליי דר' אחמד היבי, אמרתי לו 'אתה יודע מה?

בני לוי: כשאני אוציא את המסמך הזה, אני אשלח לך אישית כדי שתראה אותו'.

בני לוי: וכך נהגתי – נתתי לו את המסמך שהוא יראה.

בני לוי: אני נורא מצטער על כל ההאשמות שהועלו, אני מברך אינסטנציה כלשהי שתבוא ותבדוק לאשורם את כל הדברים שהועלו.

בני לוי: אני מבקש לסיים פה ולאפשר לברלנטי להתייחס לכמה מהנקודות שהועלו.

אדריס ברלנטי אלחאג': בראשית הדברים, בשלוש השנים האחרונות יש תנופה למגזר הערבי לגבי כל נושא אישור ספרי הלימוד.

אדריס ברלנטי אלחאג': רוב המנהלים, המורים, מתקשרים אלינו למשרד ושואלים אפילו אם זה מגיע לכל בית ספר בערבית, שנמצאים בו כל הספרים המאושרים, נלווה, נספח מטעם המשרד שאני מוציאה לכתבים שאושרו מאוחר יותר, וזה נמצא גם באתר מעגלים של משרד החינוך ואתר לאגף לחינוך לערבים.

אבשלום וילן: את בעצם יחידה בתחום הזה, או שיש תחתייך עוד כמה, צוות?

אבשלום וילן: כמה מכיל הצוות שלך?

אדריס ברלנטי אלחאג': אני.

אדריס ברלנטי אלחאג': רק אני.

אדריס ברלנטי אלחאג': מבחינת הריכוז של כל הנושא, אני לבד מופקדת על זה, אבל אני נעזרת בכל המפקחים המקצועיים שיש.

עבדאללה חטיב: יש גף ספרי לימוד ויש אגף חינוך לערבים.

עבדאללה חטיב: יש חוזר מנהל כללי שהוצא ב-2003 שיש בו פירוט של הנוהל של אישור ספרי לימוד ואני מציע שהחוזר הזה יופץ לכל האנשים במגזר הערבי, על מנת שיראו את זה ויידעו את זה וילמדו את זה טוב ואחר כך, אם יש טענות, אנחנו נוכל לבדוק אותן.

אדריס ברלנטי אלחאג': אני כתבתי את הדברים בתיאום עם מר כמאל ואנחנו שלחנו את זה אפילו לפרסם את זה בכל העיתונות, שזה יהיה נהלים והוראות קבע לכל המנהלים ולכל המורים במגזר הערבי ולאלה שרוצים באמת להתעניין.

אדריס ברלנטי אלחאג': בנוסף לכך, הדברים שציין אותם בהתחלה דר' היבי, אלה טענות שהן לא נכונות בכלל.

אדריס ברלנטי אלחאג': 'צעדים ראשונים במתמטיקה', ספריו של נשיא פרנסיס, המפקח, כשקיבלנו את הספרים שלו לאישור, הוא כבר היה לאחר פרישתו מהמערכת.

אדריס ברלנטי אלחאג': מר אסעד מחאג'נה כבר היה מפקח ארצי על הוראת המתמטיקה במגזר הערבי.

אבשלום וילן: עם כל הכבוד לדר' היבי, הוא העלה פה מקרה פרטי, אבל אני לא רוצה, אנחנו לא ועדת חקירה, אנחנו לא בית משפט, אני לא בודק את המקרה הפרטי.

אבשלום וילן: אני נותן כאן הצעה.

אבשלום וילן: עבדאללה חטיב אמר שכרגע נערכת רוויזיה, שכל הנושא הזה נבדק.

אבשלום וילן: בודקים.

אבשלום וילן: יש לי בקשה אחת.

אבשלום וילן: ישנה בעיה מסוימת שבתיאום מופיע פה בכתב שאני אומר שבאישור יש ספרים מתורגמים וכולי ויש בעיה, לפעמים, הסביר את זה חבר הכנסת ברכה, ברמה התרבותית, ברמה הדיסציפלינארית, איך המערכת הזו עובדת.

אבשלום וילן: כלומר נראה שבתרגום מה שלא יהיה תמיד יש בו בעיה.

אבשלום וילן: גם, בואו נגיד, אני מניח שבתחום המדעים המדויקים, המושגים בדרך כלל באנגלית, גם בעברית כל הזמן מתרגמים אותם, אני מניח שבאותה מידה בערבית, אני מניח שאין בעיה טכנית בכל המוסדות הטכנולוגיים.

אבשלום וילן: ישנם ערבים, יהודים בכל זה, אז אין אקדמיה לשונית ערבית בישראל שנניח מאשרת פה, אבל אני לא חושב שזה כל כך בעיה, יש לכם פרוצדורות, אפשר למצוא את התרגומים המתאימים בשוליים שבשוליים לביטויים חדשים.

אבשלום וילן: ב-99 אחוז מהמקרים אני מניח שבעלי המקצוע בתחום הערבי, אם יש ועדות מקצועיות שאתם עובדים איתם, מוצאים את מה שאמרתם פה, פותרים את הבעיה.

אבשלום וילן: ובכל זאת, אני מתרשם מהדיון שבין השורות פה שישנה בעיה של לוח זמנים, בעיה קצת של אטיות, של מהירות של ביצוע.

אבשלום וילן: מכיוון שחלק מהמדעים מתורגמים לעברית, עד שמתרגמים ועד שזה חוזר והפרוצדורה והוא אומר פה שלקח כמעט שנה עד שנגמר נוהל הבדיקה בעניינו.

אבשלום וילן: אני מציע ככה: שהוועדה תבקש, אנחנו עכשיו בסוף יולי, הכנסת חוזרת ב-31 באוקטובר.

אבשלום וילן: אני רוצה לקבל מכם בכתב לדיווח בוועדת החינוך של הכנסת, מה נעשה עם כל תהליך הבדיקה שאתם עוברים, במסגרת הרוויזיה שדיבר עליה מר חטיב ונקבל את המסקנות של הרוויזיה, של הבדיקה של הבעיות שאתם מעריכים שייפתרו, של הבעיות שאתם מעריכים שעדיין לא פתרתם, ואיך באמת משרד החינוך בודק את עצמו וממשיך את פעולתו בתחום הזה של לספק ספרי לימוד ברמה, מאושרים כחוק וכדין ושספרי הלימוד גם במגזר הערבי, על שלוחותיו השונות, גם במגזר היהודי, כולם, תהיה השוואת רמה בכל המקרים.

אבשלום וילן: לכן אני מציע גם שנפרסם בדוח שאנחנו בדקנו את הנושא, למדנו אותו והטלנו על האגף הרלוונטי במשרד החינוך, שעושה את הבדיקה הפנימית שלו, להביא לוועדת החינוך בעוד כשלושה חודשים את מסקנותיו.

מוחמד ברכה: הסיכום של היושב ראש מקובל עליי, אבל אני רוצה להוסיף עוד משהו.

מוחמד ברכה: שהוועדה ממליצה, לאחר בדיקת השיקולים המקצועיים הנוגעים לאותו ספר, להעביר ספרים ששפת המקור שלהם היא ערבית לבתי ספר ערביים.

אבשלום וילן: ובתנאי שהם באותה רמה.

בני לוי: אי אפשר לקבל את זה.

בני לוי: יש לנו תהליך שפורסם.

בני לוי: בחוקי מדינת ישראל נקבע מפורשות שמי שיהיה אחראי על בדיקת ספרי הלימוד זו המזכירות הפדגוגית.

בני לוי: יש צורך לשנות חוק של מדינת ישראל מתשי"ג.

בני לוי: כתוב מפורשות.

מוחמד ברכה: מר לוי, אני לא מציע שיעדיפו ספר שתורגם לעברית מאנגלית כספר לימוד ולתת עדיפות לספר שנכתב במקור בעברית.

מוחמד ברכה: כנ"ל לגבי הערבית.

מוחמד ברכה: כמובן שבכפוף לשיקולים המקצועיים שנוגעים לאותו העניין.

בני לוי: חבר הכנסת ברכה, יש לנו את זה בהנחיות ברורות לכל מנהלי בתי הספר את הדבר הבא: אנחנו אסרנו על כל עובדי הפיקוח במשרד להמליץ על ספר.

בני לוי: הם רשאים להביא את רשימת הספרים שקיבלו את אישור משרד החינוך והם משאירים את זה כפרורגרטיבה של בית הספר לבחור את הספר המתאים לו בהתאם לאוכלוסיית היעד.

מוחמד ברכה: ההנחיות הן מאוד חשובות, אבל אתה יודע מה קורה בשטח באמת.

מוחמד ברכה: אתה יודע איזה מערכות של קשרים שאמורים לקדם את הספר הזה ולא את הספר הזה.

מוחמד ברכה: את זה אתה יודע, כמו שאני יודע.

בני לוי: אתה צודק.

בני לוי: אנחנו כאן התחייבנו, תוך שלושה חודשים לבוא וניתן את דעתנו על תהליכים אלו או אחרים, אבל אני אומר לך שאני לא יכול לחייב בית ספר---

עבדאללה חטיב: בהמשך למה שנאמר על ידכם, המנהלת הכללית החליטה על הקמת מטה מתאם.

עבדאללה חטיב: המטה מתאם בנושא של תוכניות לימודים וספרי לימוד ועומד בראשותו שני אנשים, עומדים אני ונאוה סגן.

עבדאללה חטיב: המטה אמור להגיש את המסקנות שלו עד סוף אוקטובר למנהלת הכללית של המשרד, יחד עם המזכירות הפדגוגית.

אבשלום וילן: אני ביקשתי תוך שלושה חודשים לקבל.

אבשלום וילן: אבל חבר הכנסת ברכה העלה פה נקודה שאני הבנתי בין השורות.

אבשלום וילן: אתה אומר, בצדק, שמבחינת החוק אתה מאשר, או לא מאשר ספר.

אבשלום וילן: אתה לא עושה העדפות בין ספרים.

אבשלום וילן: זה לא תפקידך.

אבשלום וילן: אבל אמר חבר הכנסת ברכה ואתה הסכמת עם זה שבעצם יש מערכת לחצים של מוציאים לאור וגורמים משווקים שהיא בחלקה מניפולטיבית.

אבשלום וילן: ככה הבנתי בין השורות.

בני לוי: לא, זו לא היתה ההסכמה שלי.

בני לוי: אני מכיר את מה שחבר הכנסת ברכה אמר ונחשפנו לכך שבעיקר במגזר לחינוך לערבים, אנחנו ראינו עסקים משפחתיים, חמולתיים, בין מוציאים לאור לבין בתי דפוס לבין מנהלי בתי ספר שהם מאותו כפר.

בני לוי: ראינו את הדברים האלה.

בני לוי: הרבה יותר קשה במגזר היהודי לעשות את זה, אבל אנחנו שמנו לעצמנו למטרה וניסחנו את זה בהוראות הקבע והגדרנו את זה כנושא משרה וכתוצאה מזה אסרנו על כל אדם שנושא תפקיד רשמי במשרד החינוך, או ברשות המקומית, להיות מעורב בכל צד שהוא בספרי לימוד, או בבחירה של הספרים וזה מסמך משפטי.

אבשלום וילן: אני מבקש שאת המסקנות, לקראת נובמבר תביא אותם כאן לוועדה, תהיה התייחסות גם כן לסחר מכר שיש לו ניגוד עניינים בתחומים גם בערבי וגם ביהודי ומה עושה המשרד בנושא.

מוחמד ברכה: כנראה שהאורחים לא מבינים מה זה החלטת הוועדה.

מוחמד ברכה: אנחנו לא קובעים הנחיות חדשות, בסופו של דבר מי שמנהל את מערכת החינוך זה משרד החינוך, זה הצוות האמון על משרד החינוך.

מוחמד ברכה: אנחנו, כוועדת החינוך של הכנסת, אנחנו ממליצים.

מוחמד ברכה: אנחנו מבקשים שהדברים יהיו לנגד עיניכם.

מוחמד ברכה: הנושא של ספר שנכתב בשפת המקור, ערבית לערבים, זה עדיף על ספר מתורגם על פי כל אמת מידה שקיימת, כמובן אחרי שגמרנו עם השיקול המקצועי.

מוחמד ברכה: למשל, ספר מתמטיקה צריך להיות ספר מתמטיקה ולא ספר בישול.

מוחמד ברכה: אחרי שעברנו את המבחן המקצועי של הנושא עצמו, ההעדפה צריכה להיות לספר שנכתב בשפת המקור ואני מבקש שתרשמו את זה לפניכם.

מוחמד ברכה: תודה רבה.

אבשלום וילן: אוקיי, היתה בקשה, אבל הוא אומר שהוא מוגבל לחוק.

אבשלום וילן: שמעתם את בקשתו של חבר הכנסת ברכה, אני מבקש בנובמבר, כשתביאו את המסקנות, להתייחס גם לבקשה הזאת ולהגיש לנו את כל הסיכום שלכם בנושא, איך זה עובד וכולי.

אבשלום וילן: תודה רבה.

אבשלום וילן: הישיבה נעולה.