ועדת החוקה, חוק ומשפט, כנסת 16, פרוטוקול מספר 539, 2005-07-18 09:00

מיכאל איתן: הצעת חוק תובענות ייצוגיות, התשס"ה-2005.

רשף חן: שמתי לעצמי למטרה להעביר את החוק קריאה ראשונה עד סוף המושב הזה, מתוך רצון עז שאם הכנסת תתפזר נוכל להמשיך את החקיקה בכנסת הבאה.

רשף חן: כל המערכת מחכה לחקיקה של החוק הזה.

תמי סלע: הבעיה היא יותר העניין של היקף העילות.

רשף חן: אני לא חושב שהבעיה היא היקף העילות.

רשף חן: נדמה לי שמה שקורה פה זה שהמדינה מכוונת את זה כדי להגן על עצמה מפני סוג מוגדר של תביעות, כמו במצב שהמדינה לוקחת כסף שלא כדין ומגישים נגדה תביעה להשבת הכסף הזה.

רשף חן: על ידי מנגנון מסוים הם משאירים את סוג התביעות האלו בחוץ.

רשף חן: זה חסר תקדים.

רשף חן: אני חייב לומר לך שאני מתנגד לזה מאוד.

רשף חן: האינטרס של המדינה ברור.

רשף חן: החוק עולה בלי המנגנון הזה.

רשף חן: המצב הוא שהוא עולה עם עילה כללית לגמרי, כלומר כאשר יש עילה אישית כלשהי לאדם.

רשף חן: זה נושא מאוד בעייתי שנצטרך להתמודד איתו בהמשך.

רשף חן: יש את הקבוצה שרוצה להרחיב ולהקל מאוד על התהליך.

רשף חן: כנגד זה יש את הנתבעים הפוטנציאליים.

רשף חן: הם מיוצגים פה על ידי הבנקים, אבל יש גם קבוצות אחרות.

רשף חן: כל גוף שטבע העסקים שלו הוא לעסוק עם הרבה מאוד אנשים, בעסקאות קטנות מאוד, הוא פוטנציאל תביעה מתביעות מהסוג הזה.

רשף חן: גם המדינה היא גוף כזה.

רשף חן: לה יש אינטרס לצמצם.

רשף חן: אני חושב שאפשר לאזן בלי לעשות את החסימה הזאת למדינה.

רשף חן: בית המשפט, כאשר הוא רואה שמתן פסק דין יגרום נזק לציבור בכללותו, יכול לאזן ולתת פסק דין אחר.

רשף חן: הדוגמה הקלאסית זה מצב שבו על פי דין עיריית תל-אביב צריכה להחזיר 100 מיליון שקל לציבור, כאשר אם היא תחזיר 100 מיליון שקל היא תפשוט את הרגל.

רשף חן: צריך לאפשר לבית המשפט לאזן את זה.

רשף חן: זה המקסימום שאני חושב שאפשר ללכת כנגד הדין ולמען איזה שהוא אינטרס ציבורי.

מיכאל איתן: אתה נשמע לי מאוד מתון בעניין הזה.

רשף חן: העמדה של המדינה היא שיגידו תודה רבה על ה-100 אלף שקל, כשמעכשיו הם ישתדלו להיות בסדר.

תמי סלע: זה לא מה שהם אמרו בדיון.

תמי סלע: הם אמרו שהם צריכים לעשות הסדר שיתאים לתביעות נגד המדינה.

רשף חן: יש עוד הרבה נושאים שצריכים ליבון.

רשף חן: כל הנושאים נמצאים בחוק.

רשף חן: כל הסעיפים שצריכים להיות נמצאים פה.

רשף חן: קיימנו שלושה דיונים עד כה.

מיכאל איתן: למה הממשלה מתעכבת עם הצעת החוק שלה?

שירלי אבנר: אנחנו עדיין מקבלים הערות.

שירלי אבנר: אנחנו צריכים לקבוע ישיבות עם הגורמים השונים, כדי שנוכל להעביר את זה כהצעת חוק.

מיכאל איתן: אם יהיה צורך.

מיכאל איתן: מה היה הדבר שהכי קומם כאן מישהו?

תמי סלע: יש הרבה.

משה בן-ארי: אין הגדרות של מטרת החוק.

משה בן-ארי: למי זה נועד?

משה בן-ארי: מי הקהל שלו?

תמי סלע: אפשר להכניס סעיף מטרה.

מיכאל איתן: אתה צריך להצביע על סוג מסוים של עילות שלא נכלל, על סוג מסוים של תביעות ייצוגיות שצריכות להיכלל ולא נכלל.

תמי סלע: כל התביעות נכללות.

מיכאל איתן: אני לא מבין למה סעיף המטרה חשוב כאן.

תמי סלע: סעיף המטרה צריך להיקבע לאור ההכרעות בנושאים עקרוניים שעוד לא הוכרעו פה.

מיכאל איתן: מה מציק לך?

משה בן-ארי: הפרשנות של בית המשפט העליון.

משה בן-ארי: הוא סוגר, מצמצם ומכווץ.

מיכאל איתן: זאת הסיבה ש אנחנו מחוקקים.

עופר לוי: אין לי הרבה ניסיון בסוג כזה של ישיבות בוועדות, אבל גם יעל מימון, נציגת המדינה, וגם מרבית החברים הסכימו כאן שעילת תביעה שנוצרה לפני כניסתו של החוק הזה לתוקף תאפשר הגשת תובענה ייצוגית.

עופר לוי: כולם הסכימו לזה.

עופר לוי: אני לא מבין למה זה לא מופיע.

עופר לוי: הנחת המוצא שלי היא שכל העולם ואשתו יגידו: "אוקיי, רק מכאן ואילך".

מיכאל איתן: אנחנו נדון בזה.

דליה אזוב: בתחילת הדיונים ביקשנו להוסיף נושאים שלא מופיעים פה ונושאים שמהניסיון שלנו מעכבים את ההליך.

דליה אזוב: ההליך הזה נמשך 10 שנים או יותר.

דליה אזוב: מעט מאוד תובענות מאושרות כייצוגיות בבית המשפט העליון.

דליה אזוב: לא הובאו הסיבות למה זה קורה.

מיכאל איתן: בית המשפט יכול להגיע לשיאים אדירים בתחומים נפלאים.

מיכאל איתן: למה כאן יש לו מדיניות מצמצמת כל כך?

דליה אזוב: זאת תפישת העולם שלהם.

דליה אזוב: אנחנו ביקשנו להכניס נושאים שיפתרו את הבעיות האלו, שישחררו את ההליך הזה.

דליה אזוב: אמרו שבסוף הדיון יעלו את הנושאים האלה.

דליה אזוב: אף אחד מהנושאים האלה לא נכנס להצעת החוק.

מיכאל איתן: כמו מה למשל?

דליה אזוב: סעיף של פרשנות.

דליה אזוב: אחד הדברים הכי חשובים הוא לא לציין את סכום התביעה הכולל בתביעה ייצוגית, כי הסכום הזה הוא השערה.

מיכאל איתן: זה לא נושא מהותי.

מיכאל איתן: מה הדבר הכי חשוב שחסר פה?

דליה אזוב: חסר פירוט מסודר של אישור התביעה הייצוגית.

דליה אזוב: הם העתיקו את זה מהחוקים הקיימים.

דליה אזוב: זה בדיוק הנושאים שעליהם לא מאשרים תביעות ייצוגיות.

דליה אזוב: זה אחד המכשולים הכי גדולים של לאשר את התביעות הייצוגיות.

דליה אזוב: אם זה יישאר בנוסח הזה, אז תישאר אותה הפרשנות וימשיכו לא לאשר.

דליה אזוב: כתוב גודלה של הקבוצה.

דליה אזוב: זה נשמע מאוד סתמי, אבל מסתבר שעל המילים האלו הופלו הרבה תביעות.

דליה אזוב: הצעת החוק היא הכי קיצונית, הכי מחמירה מכל מה שאני מכירה בעולם.

מיכאל איתן: אני מבין שחבר הכנסת רשף חן הוא לא מהמחמירים.

דליה אזוב: זאת התוצאה.

מיכאל איתן: אני עוד פחות מחמיר ממנו.

מיכאל איתן: אני מחמיר לכיוון השני, כי אני רואה בזה אחד הכלים החשובים ביותר להגן על זכויות הפרט מול התופעות שהחברה המודרנית לא יודעת להתמודד מולן.

מיכאל איתן: כאן יש תופעות של הפרטת הממשלות, והעברת עוצמות כלכליות ודמוקרטיות לידי גופים גדולים מאוד.

מיכאל איתן: אני רואה בזה אחד הכלים שאיתם אפשר להתמודד, כי אחרת ניצור מצב של אי שוויון בין היכולות של הפרטים מול הקבוצות המאורגנות.

תמי סלע: אין מישהו שחולק שלפני שמאשרים תביעה ייצוגית צריכים להראות שהיא עומדת בכל מיני תנאים.

מיכאל איתן: היא טוענת שהתנאים גבוהים מידי.

רשף חן: זאת הסיבה שכתוב גודלה של הקבוצה.

מיכאל איתן: היא אומרת שיש מגמה של פרשנות מצמצמת.

מיכאל איתן: המחוקק צריך לומר את דברו.

מיכאל איתן: המחוקק רוצה שהמוסד של תובענות ייצוגיות יהיה רחב.

מיכאל איתן: הם רוצים שיהיה ברור, לא שנשאיר את כלי המשחק לפרשנות שתוכל לצמצמם את זה עד למינימום.

תמי סלע: ההצעה הזאת היא הרבה יותר מפורטת בהרבה היבטים ממה שיש בחקיקה הכללית.

תמי סלע: יש פירוט של שיקולים שבית המשפט חייב להתחשב בהם.

רשף חן: שתבוא גברת אזוב ותראה ששופטים לוקחים קבוצות גדולות וקובעים שהן קטנות.

רשף חן: אי אפשר לעשות את זה בשלב הזה.

דליה אזוב: יש שופטים שאומרים שאם יודעים לזהות את חברי הקבוצה הם לא מאשרים, ויש שופטים שאומרים.

דליה אזוב: .

תמי סלע: יכול להיות שזה נכון, אבל לא נוכל להתעמק בדבר הזה עכשיו.

דליה אזוב: אולי כדאי לעכב את האישור בשלב הזה.

מיכאל איתן: מה מפריע לך שנעביר את זה בקריאה ראשונה?

דליה אזוב: מפריע לי שמדינת ישראל מאשרת חוק כזה.

מיקי קוצר: אני לא חשבתי על סעיף מטרה.

מיקי קוצר: יש מקרים שבהם אדם מנהל מערכה משפטית יחידנית מול גוף נתבע.

מיקי קוצר: נניח שהאדם מצליח להוכיח שיש לו עילה, ולעילה הזאת יש השפעה שחורגת מתחום היחסים שבין הגוף הנתבע לבין אותו תובע.

מיקי קוצר: לפי המנגנון היום, הוא לא יכול לתרגם לאחר מעשה את התביעה שלו לתביעה ייצוגית, על אף שהוא זכה להוכיח את הנזק או את האחריות.

מיקי קוצר: שווה אולי לחשוב על תרחיש כזה.

מיקי קוצר: אם הכוונה היא לעודד רגולציה פרטית במקום שבו פרט אחד הצליח והגוף התגונן כמו שצריך, אולי שווה להפוך את היוצרות ולעשות עוד הליך שיתרגם את זה למשמעות ייצוגית.

רשף חן: יש עם זה בעיה, כי מידת ההגנה שהנתבע יעמיד כשהוא יודע שהוא הולך להפסיד 100 שקל לא דומה למידת ההגנה שהוא יעמיד כשהוא הולך להפסיד 100 מיליון שקל.

רשף חן: זה לא פייר כלפי הנתבע.

מיקי קוצר: אף אחד לא חושב שבאמצעות רגולציה פרטית הוא יצליח ללכת ולבצע אכיפה.

מיקי קוצר: צריך לעודד פשרות.

מיקי קוצר: איך מעודדים פשרות?

מיקי קוצר: מעודדים פשרות על ידי כך שהנתבע ידע שאם הוא הולך את כל הדרך הוא בסוף ישלם כפל כפליים, אבל אם הוא יסכים לחסוך זמן שיפוטי ולהודות, זה יבוא לידי ביטוי כטובת הנאה כלכלית מבחינתו.

מיכאל איתן: אתה לא מציע שנכתוב את זה בחוק.

מיקי קוצר: העילות של טובת ההנאה של מי שפעל ולעו"ד המייצג באות על חשבון כלל הפיצוי של קבוצת הנפגעים.

מיקי קוצר: במקרה שבו הדבר הזה מגיע עד הסוף אין סיבה להחיל את זה על הנפגעים, צריך להוסיף את זה על הנזק לנפגעים.

תמי סלע: שכר הטרחה של העו"ד לא בא על חשבון הקבוצה, רק הגמול של התובע.

תמי סלע: גם ככה יש תמריץ די רציני ללכת לפשרה.

מיקי קוצר: בכל אחד ואחד מדברי החקיקה העילות שמתוכן ניתן לתבוע בתביעה ייצוגית הן עילות רק בדבר החקיקה שמסבירה את הנושא הייצוגי, אי אפשר להשתמש בעילות מהדין הכללי.

מיקי קוצר: שימוש בעילות מהדין הכללי זה לפעמים obvious, אבל לא ניתן להרכיב אותן על גבי העילה הייצוגית.

מיקי קוצר: חברה יצאה במבצע ועשתה הטעייה גורפת.

מיקי קוצר: יש ויכוח אם זה היה טרום חוזי או לאחר החוזה בפסיקה של בתי המשפט.

תמי סלע: פה זה חל על כל העילות.

מיקי קוצר: צריך לוודא וליצור מנגנון.

מיקי קוצר: .

רשף חן: ככה זה עובד.

תמי סלע: כתוב "כל עילה שבשלה הוא יכול לתבוע".

מיקי קוצר: דובר בזמנו על יצירת קרן לצורך מימון תקציבי ביניים בהליכים עתידיים, כאשר מכל תביעה שתצא מוצלחת סכום מסוים אמור להיות מופרש לקרן.

מיקי קוצר: מתעוררת השאלה מי יוותר מכספו כדי להכניס לתוך הקרן.

מיקי קוצר: הנתבעים לא מוכנים לזה כי הם אומרים שהכסף הזה ישמש נגדם, והתובעים, לעומת זאת, גם ככה נמצאים בסיכון רב.

מיכאל איתן: למה צריך את הקרן הזאת?

תמי סלע: כי הרבה פעמים קשה להרים תביעה.

מיקי קוצר: משולמת בסוף ההליך אגרה בשיעור מלא.

מיקי קוצר: כל המערכת נהנתה מכך שנוהל הליך אחד והיה שופט אחד.

מיקי קוצר: הועלתה הצעה שבמקרה כזה רק חלק מאגרת המשפט תעבור לטובת הסעיף של אגרת משפט, כשיתרתה תעבור לקרן.

מיקי קוצר: זה צריך לעבור מכשלה של משרד האוצר.

רשף חן: זה בסדר, כי זאת אגרה שמשרד האוצר לא היה זוכה לה אלמלא התביעה הזאת.

מיכאל איתן: מה תעשה הקרן הזאת?

מיקי קוצר: נניח שבן אדם מסוים קנה רכב - מחירו לצורך העניין הוא 100 אלף שקל - והחזיק בו שנה, ואחר קנה רכב בדיוק כזה והחזיק בו שנתיים.

מיקי קוצר: לכל אחד מהם נגרם נזק אחר.

מיקי קוצר: אחד נוסע פחות על הרכב, אחד יותר על הרכב.

מיקי קוצר: במקרה כזה נחוצה חוות דעת של מומחה שייתן התפלגות סטטיסטית שתבוא ותסביר מה הדלתא של תוספת העלויות.

מיקי קוצר: זה דבר שנמצא מעל היכולת של תובע ייצוגי.

מיכאל איתן: זה רק לגבי חלוקת הנזק, כי האחריות נקבעה.

מיכאל איתן: מקודם יצרת מנגנון דו-שלבי.

מיכאל איתן: השלב הראשון הוא תביעת עצם האחריות.

מיכאל איתן: אחר כך מגיע השלב של תביעת הנזק.

מיכאל איתן: בשלב של תביעת האחריות הכסף כבר ישנו, רק השאלה איך יחלקו.

מיכאל איתן: לא תהיה בעיה להשיג את המומחה שיביא חוות דעת ויקבל אחר כך איזה שהוא אחוז מתוך הכספים האלה.

מיקי קוצר: המומחה לא אינטרסנט לגבי תוצאות ההליך.

מיכאל איתן: ככה פועלת שיטת המשפט שלנו.

מיכאל איתן: יש גם מומחים של בית משפט.

מיכאל איתן: בתביעות כל צד מביא את המומחים שלו.

מיכאל איתן: אנחנו מדברים כרגע על מומחה של אחד הצדדים, לא של בית המשפט.

מיקי קוצר: במקרה כזה אותו צד חייב לשלם למומחה שלו.

מיכאל איתן: כל העניין עם הקרן לא נראה לי.

מיכאל איתן: בסוף לא יהיה כסף לנתבעים ולתובעים, רק הקרן תהיה של עשרות מיליונים.

תמי סלע: זה רעיון שבא לעודד.

תמי סלע: הרעיון בא לעודד תביעות ייצוגיות מוצלחות.

מיכאל איתן: עוד לא ראיתי קרן שקמה למען מטרה פסולה.

מיקי קוצר: הנושא האחרון הוא פנקס התובענות הייצוגיות.

מיקי קוצר: יש צורך לעשות סדר בכל העניין הזה, כי חובת הניהול הייתה אצל היועץ המשפטי לממשלה.

מיקי קוצר: הוא לא כל כך ניהל את הפנקס.

שירלי אבנר: ליועץ המשפטי לממשלה יש חובה לשלוח הודעה.

שירלי אבנר: אני יכולה להגיד שמה שאנחנו מקבלים במשרד זה מכתב עלוב שאומר: "הגשנו תובענה ייצוגית כנגד זה וזה", בלי הנספחים.

שירלי אבנר: במרבית המקרים אנחנו אפילו לא יכולים לדעת באיזה עניין.

שירלי אבנר: אני יכולה להביא לך מקרים שבהם יכולנו לדעת רק את שם התובע, אפילו לא את מי הוא תבע.

שירלי אבנר: אנחנו לא מחויבים, לפי החוקים הקיימים, לנהל פנקס.

שירלי אבנר: ההתנהלות היא התנהלות פנימית.

שירלי אבנר: בגלל החוקים והבעיה הקיימת היום בחקיקה אין לנו אפשרות לבצע את זה.

מיקי קוצר: בהצעה הנוכחית מגלגלים את זה להנהלת בתי המשפט, אבל הנהלת בתי המשפט היא לא גוף שצריך להחליט אם להתייצב בכל הליך.

מיקי קוצר: היועץ המשפטי צריך להחליט את זה.

ניר כהן: בניגוד למה ששמענו עד עכשיו –ככה התנהלו כל הדיונים - אין פה כמעט ייצוג לנתבעים.

ניר כהן: אנחנו הגוף היחיד.

ניר כהן: המסקנה שלנו היא הפוכה.

ניר כהן: החוק הזה הולך להיות אחד מדברי החקיקה המסוכנים שיצאו מהכנסת.

ניר כהן: הוא הולך לפגוע במשק בצורה קשה.

ניר כהן: עשו פה שורה של תקדימים חדשים, שיוצרים מסלול שאין לתובע הייצוגי מה להפסיד.

מיכאל איתן: למה שיהיה לו מה להפסיד?

ניר כהן: בתי המשפט מסתייגים לא מפני שהם אוהבים את הבנקים, הם מסתייגים בגלל שהמכשיר הזה בכל רחבי העולם מנוצל לרעה, הוא היה בסיס לסחטנות והביא לסכנות עצומות.

ניר כהן: המשק האמריקני ספג ממנו נזקים אדירים.

ניר כהן: בארצות הברית יש עכשיו מגמה ללכת אחורנית ולצמצם את התובענה הייצוגית, כי היא גרמה לפגיעה עצומה במשק האמריקני ובאמון בשיטת המשפט שם.

ניר כהן: הקונגרס התערב.

ניר כהן: הנשיא בוש ראה בזה את אחד מההישגים הגדולים שלו.

ניר כהן: בית המשפט העליון הגדיר את התביעה הייצוגית כרימון שהוציאו את הנצרה שלו.

ניר כהן: הדבר הזה לא בכדי.

ניר כהן: זאת הסיבה שבתי המשפט נזהרים.

ניר כהן: זה מכשיר מאוד מסוכן לנתבעים.

ניר כהן: עומדות חברות ציבורית שלא יכולות לקחת סיכון.

ניר כהן: התביעות הן בסכומי עתק.

ניר כהן: אין אגרת משפט.

ניר כהן: אתה יכול לנקוב בסכום של 100 מיליארד שקל ולא יקרה לך כלום.

ניר כהן: לפי ההצעה הזאת לא צריך עילת תביעה כדי להגיש תביעה ייצוגית.

ניר כהן: זה חידוש חסר תקדים במדינת ישראל.

תמי סלע: למה לא צריך עילת תביעה?

ניר כהן: אתה יכול להקים עמותה, כשהעמותה הזאת יכולה להגיש תביעה ייצוגית בלי שנגרם לה נזק.

ניר כהן: העמותה הזאת יכולה להגיש תביעה ייצוגית, למרות שהיא לא סבלה מעילת התביעה הזאת.

ניר כהן: אין לה עילת תביעה אישית.

ניר כהן: העבודה הזאת לא מפוקחת, לא חייבת לקבל את אישור משרד המשפטים.

ניר כהן: יש הגדרה מאוד רחבה של גוף שפועל למטרה ציבורית.

ניר כהן: אנחנו רואים שההגדרה הציבורית הזאת זה המכונית של בעל העבודה, ההוצאות לכל המשפחה שלו וכו'.

ניר כהן: אפשר להגיש לפי ההגדרה של ארגון - שזה חבר של בני אדם שפועל למטרה ציבורית - תביעה ייצוגית בלי עילת תביעה.

ניר כהן: זה דבר שלא יכול להיות.

מיכאל איתן: יש עילת תביעה, רק אין מעמד.

תמי סלע: הוא רק שכח להזכיר שזה צריך להיות ארגון שפועל באופן סדיר לקידום מטרה ציבורית מסוימת.

תמי סלע: בית משפט יצטרך לבדוק אם זה סוג של ארגון שמתאים להגיש תביעה מהסוג הזה.

ניר כהן: ארגון שפועל למטרה ציבורית זה הדבר הכי גמיש שקיים.

ניר כהן: אני נותן את זה כדוגמה.

ניר כהן: קבעו פה שזה שהגיש את התביעה הייצוגית והפסיד לא חייב בהוצאות משפט.

ניר כהן: גם כשאתה מגיש עתירה לבג"ץ בנושא הכי ציבורי בעולם ואתה מפסיד, אתה חייב לשלם הוצאות.

תמי סלע: כמובן שיטילו הוצאות אם לא היה מקום להגיש את התביעה, או שהוא ניהל את ההליך בצורה לא ראויה.

תמי סלע: הכלל הוא שלא מטילים על התובע, כי זה מהווה הרתעה מפני הגשת תביעות ייצוגיות.

ניר כהן: אמרתי שלא צריך עילת תביעה, מספיק להיות ארגון, ושלא צריך לשלם אגרה.

תמי סלע: אמרו בדיון שרוצים לעשות הסדר לאגרה.

ניר כהן: אמרו שההסדר יהיה שישולם בשלב הראשון סכום סמלי.

תמי סלע: אמרו שישולם על הבקשה סכום, כאשר לגבי התביעה כולה זה יהיה בסוף ההליך.

רשף חן: ישולם סכום נמוך.

רשף חן: זה לא יתפקד כחסם בניהול התביעה.

ניר כהן: יש פה אפשרות ללכת להליך הרפתקני.

ניר כהן: צריך לזכור שבמדינת ישראל יש 40 אלף עורכי דין, כשלרובם יש בעיה של איתור לקוחות.

ניר כהן: אם יהיה להם את המסלול הזה שאין מה להפסיד, אנחנו נהיה מוצפים בים של תביעות ייצוגיות שיזיקו למשק הזה בצורה נוראית.

ניר כהן: אם משווים לקנדה, אז בקנדה ב10 שנים הגישו 5 תביעות ייצוגיות נגד בנקים.

דליה אזוב: זה לא נכון.

ניר כהן: במדינת ישראל הגישו מעל 100 תביעות ייצוגיות בסכומי עתק נגד בנקים.

ניר כהן: הדבר הזה הוא בעייתי.

ניר כהן: הוא יוצר מכשיר שיגרום להצלחה של תביעות ייצוגית, דבר שיגרום לפגיעה קשה במשק.

ניר כהן: זה במישור הכללי.

ניר כהן: במישור של ענף הבנקאות - אני מייצג אותו - רק לפני שנים ספורות, באמצע שנות ה-90, הוקמה ועדה שנועדה לבחון אם יש מקום להגיש תביעות ייצוגיות נגד בנקים וחברות ביטוח, לאור החשיבות והמעמד המיוחד שלהם.

מיכאל איתן: מה זה המעמד המיוחד שלהם?

מיכאל איתן: מה עושים לאדם שרוצה לקבל הלוואה מבנק?

מיכאל איתן: הורגים אותו.

מיכאל איתן: מה המעמד המיוחד?

מיכאל איתן: איפה המעמד המיוחד של האזרח?

מיכאל איתן: מה יכול לעשות אזרח?

מיכאל איתן: איזו הגנה יש לאזרח?

מיכאל איתן: שהוא יחזיר את פנקס השיקים?

מיכאל איתן: שלא יהיה לו חשבון בנק?

ניר כהן: ממשלת ישראל דרשה להקים את הוועדה הזאת כי היא הייתה מוטרדת מהנושא הזה.

ניר כהן: זאת לא בעיה פרטית של הבנקים.

ניר כהן: לבנקים יש כסף.

ניר כהן: הבנקים יעילים למשק הישראלי.

ניר כהן: אם לבנקים יהיו תלויות מעל הראש תביעות של מיליארדים.

ניר כהן: .

מיכאל איתן: אדוני, אני לא מגן על המשק, אני פה כדי להגן על האזרח.

מיכאל איתן: אם המשק יהיה מוצלח והאזרח דפוק, זה לא ישרת את מה שאני צריך להיות מופקד עליו.

מיכאל איתן: כל הביטויים האלה מקוממים אותי.

מיכאל איתן: בשם היעילות רומסים בני אדם.

מיכאל איתן: אתה צריך להסביר לי איך אני יכול להגן על האזרח.

מיכאל איתן: אם אתה אומר לי, "תשמע, אני מוכן לתת כלי כזה או שהכלי הזה יהיה יותר טוב" אני מוכן להקשיב, אבל אם אתה רוצה לתת נאומים שמסבירים שכולנו משועבדים ליעילות של הבנקים, חבל על הזמן שלך.

מיכאל איתן: לא תהיה לי אפילו אמפטיה לטיעונים צודקים.

מיכאל איתן: אדוני, אני יושב פה יום -יום.

מיכאל איתן: הממשלה היא האחרונה שדואגת לאזרח.

מיכאל איתן: אני בא עם הצעות חוק ממשלתיות.

מיכאל איתן: הם כל הזמן דואגים ליעילות, לממשלה ולפקידות.

מיכאל איתן: זה בראש שלהם.

מיכאל איתן: ככה הם בנויים.

מיכאל איתן: אני לא בא אליהם בטענות, אחד אחד אנשים טובים, אבל זאת הפוזיציה שלך.

מיכאל איתן: הממשלה רואה את הראייה של הממשלה, ואילו הכנסת צריכה לראות את הראייה של האזרח.

מיכאל איתן: מעמד מיוחד יש לאזרח.

מיכאל איתן: כל השאר כפופים לאזרח.

ניר כהן: בנושא המאוד ממוקד הזה הוקמה ועדה.

ניר כהן: .

מיכאל איתן: תסביר לי איך אדם יכול לתבוע על כך שלקחו ממנו שני שקלים בחודש במשך שנתיים.

מיכאל איתן: האם הוא יגיש תביעה על 48 שקלים?

ניר כהן: לא ביקשנו לאסור את התביעות הייצוגיות לחלוטין.

ניר כהן: הוועדה הזאת לא אסרה על תביעות ייצוגיות נגד בנקים, היא רק קבעה הסדר מאוזן שקבע שבעיתות מסויימות - כמו איסור הטעייה, כמו אי גילוי נאות - יש להתיר תובענות ייצוגיות.

ניר כהן: זה הדין גם כיום.

ניר כהן: הצעת החוק הנוכחית ביטלה את כל ההסדר המיוחד שנחקק על ידי הכנסת הזאת.

תמי סלע: זה לא נכון, היא הרחיבה אותו.

תמי סלע: רוב האיזונים נמצאים גם כאן.

ניר כהן: האיזונים שהוכנסו הם לא באותה מידה שהיו בחוק המקורי, הם לא באותו היקף.

ניר כהן: הכנסת ביטלה פה הסדר מיוחד שמאפשר להגיש תביעות ייצוגיות מצד אחד, ומצד שני קובע איזון מסוים והגנות מסוימות.

ניר כהן: זה דבר שנעשה במחי יד.

ניר כהן: דנו בכולם כאילו זה מטריה אחת.

ניר כהן: אני חושב שצריך לשמר את אותם איזונים.

ניר כהן: הדבר הזה לא קיבל ביטוי בהצעה הזאת.

ניר כהן: יש בהצעה דברים חריגים נוספים.

ניר כהן: הקרן המשונה הזאת, שהיא בעצם מכשיר להטלת מס, מחייבת את הבנקים או כל נתבע אחר לשלם.

מיכאל איתן: חבר הכנסת רשף חן יקיים דיון על כל פריט ופריט.

מיכאל איתן: הדברים האלה יבואו לידי ביטוי.

מיכאל איתן: אתה תוכל לטעון את טענותיך.

מיכאל איתן: בשלב הזה אין צורך.

מיכאל איתן: אתה נתת איזון מסוים לדברים שנשמעו פה.

שלי אודווין: אנחנו ברשות לניירות ערך רואים חשיבות עצומה למכשיר התובענה הייצוגית.

שלי אודווין: בתחום אצלנו בלתי אפשרי להגיש תביעה אישית כי העלויות עצומות, יש מורכבות של דברים, המטריה מאוד מסובכת.

שלי אודווין: אנחנו חושבים שזה מכשיר מאוד חשוב, לכן אנחנו מעודדים אותו בכל דרך אפשרית.

שלי אודווין: מהניסיון שלנו, ההליכים מתמשכים במשך שנים עד לשלב אישור התובענה.

שלי אודווין: בממוצע אנחנו רואים שהם נמשכים 7 שנים.

שלי אודווין: מה שחשוב זה לא להכביד בשום תנאי שהוא לא הכרחי לצורך האיזון בין חברי הקבוצה.

שלי אודווין: כל מילה מיותרת שנכתבת ומוסיפה תנאי נוסף, פירושה בפועל שנים נוספות של התדיינות.

שלי אודווין: חשוב להגיע למצב של קביעה של הדברים ההכרחיים.

שלי אודווין: בנושא של גמול התובע וגמול בא כוח התובע, שהם הדלק של התביעה, צריך לעודד כמה שיותר ולהצביע על החשיבות שיש למכשיר הזה.

שלי אודווין: נקודה אחרונה היא לגבי תובענה על דרך הצטרפות.

שלי אודווין: נותנים היום אפשרות למי שלא רוצה להצטרף להודיע על כך.

שלי אודווין: ניתנה היום אפשרות שתהיה תובענה בדרך של הצטרפות, זאת אומרת שפתחו פתח לאנשים להודיע באופן פוזיטיבי על הצטרפות.

שלי אודווין: בתחום של ניירות ערך אין לזה שום הצדקה, זה יהרוג את המכשיר לחלוטין.

שלי אודווין: יש אצלנו אלפי נתבעים, אלפי חברי קבוצה.

שלי אודווין: העילה היא קלאסית.

מיכל הלפרין: בחוק להגבלים עסקיים יש עילת תובענה ייצוגית מאז 1996.

מיכל הלפרין: המוסד הזה נכשל כישלון מוחלט.

מיכל הלפרין: מספר התובענות הייצוגיות שהוגשו בהגבלים עסקיים הוא אומנם כ70, אבל מתוכן אלו שהצליחו להתרומם לרמה שיאשרו אותן כתובענה ייצוגית זה פחות מכף ידי.

מיכל הלפרין: גם אלו שהצליחו לאשר אותן, אחר כך ההחלטה מתהפכת בערעור.

מיכל הלפרין: המוסד הזה נכשל כישלון רבתי.

מיכל הלפרין: החשיבות של המכשיר של תובענה ייצוגית ברמה של אכיפת החוק היא חשיבות שקשה להקל בה ראש.

מיכל הלפרין: בארצות הברית ובאירופה עיקר ההליכים המשפטיים בהגבלים עסקיים הם הליכי תביעה פרטית, הם לא הליכים שהרשות נוקטת בהם.

מיכל הלפרין: רק במדינת ישראל זאת הרשות שצריכה לרוץ קדימה ולאכוף את החוק בכל סיטואציה, כי המוסד של תובענה ייצוגית של הגבלים עסקיים לא מצליח להתרומם.

מיכל הלפרין: זה שהצרכן יזכה ליהנות לקבל החזר מתוצאות של קרטל והחזר ממונופול שניצל אותו לרעה זה דבר שנדחק לקרן זוויות.

מיכל הלפרין: הצרכן לא זוכה לראות את פירותיו של החוק הזה.

מיכאל איתן: מה הסיבות?

מיכל הלפרין: בתי המשפט מקשים מאוד על התהליך הזה, החל מהתמשכות ההליך, וכלה בהלכות מהלכות שונות.

מיכל הלפרין: הכוונה בחוק הזה הייתה טובה, אבל בסופו של יום זה רק מכביד על התובענות הייצוגיות.

מיכל הלפרין: יש דרישה שתהיה חשיבות ציבורית לתובענה ייצוגית.

רשף חן: אין דרישה כזאת.

מיכל הלפרין: בתובענה ייצוגית בהגבלים עסקים לא צריך להוכיח נזק לתובע הספציפי ולכלל הקבוצה.

מיכל הלפרין: לפי ההצעה הנוכחית, צריך להוכיח נזק.

מיכל הלפרין: אישור פשרה בתובענה ייצוגית דורש חוות דעת מומחה לפי הצעת החוק הזאת.

מיכל הלפרין: בעבר לא היה צריך חוות דעת מומחה.

מיכל הלפרין: יש סידרה של הכבדות שתקשה בסופו של יום.

מיכל הלפרין: אני רק מתריעה על זה, כי אני חושבת שאלה דברים שראויים לדיון יותר מעמיק אחרי קריאה ראשונה.

מיכאל איתן: אנחנו נשתדל להעביר את החוק עוד לפני היציאה לפגרה.

מיכאל איתן: אנחנו נקיים ישיבות מתוך כוונה שבמהלך הסתיו נעביר את החוק הזה קריאה שנייה ושלישית.

מיכאל איתן: זה תאריך היעד.

מיכאל איתן: מי בעד העברת החוק לקריאה ראשונה?

מיכאל איתן: ה צ ב ע ה בעד – פה אחד הצעת החוק אושרה לקריאה ראשונה