הוועדה המשותפת לדיון בהצעות חוק שעניינן אנטנות סלולריות, כנסת 16, פרוטוקול מספר 7, 2005-06-14 13:00

יורי שטרן: שלום, אני פותח את ישיבת הוועדה.

יורי שטרן: אני יודע שחוק מקביל הוגש לוועדת הפנים, שהתחילה כבר לדון בו.

יורי שטרן: אני מקווה, שאנחנו נתקן את זה כי אין שום הצדקה לדיון מקביל בשתי הוועדות.

יורי שטרן: אנחנו נמשיך לדון בחוק.

יורי שטרן: אני רוצה לשאול את המשרד לאיכות הסביבה, מה מעמדה כעת של הצעת החוק הממשלתית.

אורלי חורש-קופמן: הצעת החוק של המשרד לאיכות הסביבה, שאושרה בוועדת השרים, קיבלה תוקף של החלטת הממשלה.

אורלי חורש-קופמן: היא תוקנה כמתחייב מהחלטת הוועדה, ובעוד מספר ימים היא תודפס בנוסח כחול.

יורי שטרן: מתי היא תגיע אלינו?

אורלי חורש-קופמן: אני לא יודעת.

יורי שטרן: אני מבקש למסור לשר לאיכות הסביבה שלא ישכח לבקש שהצעת החוק תעבור לוועדה הזאת.

יורי שטרן: אנחנו נמשיך לדון מהסעיף שבו עצרנו.

מיכל בר-שביט: אנחנו עצרנו בסעיף 5, היתר הקמה.

יורי שטרן: האם צוות הכיול הגיע לסיכום.

ליאור אלוביץ': יצאה טיוטת סיכום לאחר ישיבה שהתקיימה בשבוע שעבר.

יורי שטרן: תגיעו לנו מהו המכנה המשותף בתחום המדידה.

יורי שטרן: אני מקווה שבפעם הבאה שיבוא ד"ר שליטא, לא יגידו לו מי אתה בכלל ובאיזה מכשיר השתמשת, וגם הוא לא יאשים את המשרד לאיכות הסביבה שהמכשירים שלהם אינם כשירים.

ליאור אלוביץ': נבחנו התעודות שאנחנו הצגנו והתעודה שהציג ד"ר שליטא, ומעיון בהן נמצא שאף אחת מהן היא לא לפי מה שהרשות הלאומית להסמכת מעבדות דורשת.

ליאור אלוביץ': יחד עם זאת, בתעודות שהציג המשרד לאיכות הסביבה, אם היצרן היה נדרש לא היה שום בעיה לעמוד בדרישות של התקן.

ליאור אלוביץ': לעומת זאת, התעודה של ד"ר שליטא לא הוכרה כתעודה שהיא בעלת תוקף כתעודת כיול.

ליאור אלוביץ': הוא פנה מספר פעמים ליצרן ולא קיבל תשובה, שאמר לו שהכל בסדר ויהיה טוב.

יורי שטרן: מה הפתרון?

יורי שטרן: אנחנו רוצים להגיע במהרה למצב שבו אתם לא תתווכחו על תוצאות המדידה.

יורי שטרן: אנחנו רוצים להגיע למצב בו כאשר המשרד מבצע את הבדיקה, לא תהיה ביקורת לגורמים חיצוניים, וכאשר הגורמים החיצוניים עורכים אותה, לא תהיה ביקורת למשרד.

ליאור אלוביץ': מבחינתנו הפתרון הוא מאוד פשוט.

ליאור אלוביץ': המשרד עושה אחת לכמה חודשים בחינה למודדים מוסמכים, והוא בוחן גם את תעודות הכיול וגם את הידע.

ליאור אלוביץ': במידה והוא יעמוד בזה, לא תהיה שום בעיה.

יורי שטרן: אבל אתה אמרת שגם המכשיר שלכם הוא לא מספיק מוסמך.

ליאור אלוביץ': אני אמרתי, שאם אנחנו רוצים לעמוד בתקן שאף גוף במדינת ישראל לא עומד בו היום, אנחנו לא יכולים לעשות זאת, כי אין את הסמל של הרשות להסמכת מעבדות.

ליאור אלוביץ': יחד עם זאת, אנחנו מכיילים אצל היצרן.

ליאור אלוביץ': התעודות ומסמכי הכיול נבדקו כמו שהם, והיצרן אמר שהם עומדים בזה.

זמיר שליטא: אמנם נבדקו תעודות של היצרן לגבי מכשיר חדש, אבל המודדים שלהם מכיילים את המכשירים בנחל שורק, שהוא לא מורשה לכייל.

זמיר שליטא: היא לא פנתה לקבל אישור מהוועדה הזו.

יורי שטרן: מה הפתרון?

זמיר שליטא: הוועדה תודיע לנו על המשך הצעדים.

זמיר שליטא: עדיין אין פתרון.

זמיר שליטא: ישנה ועדה ממשלתית, הרשות הלאומית להסמכת מעבדות, שהיא זו שמטפלת בעניין.

זמיר שליטא: אנחנו עדיין לא יודעים מה הם החליטו.

יורי שטרן: תעבירו לנו את כל המסמכים, ואנחנו גם נפנה אליהם על מנת לזרז את המהלך.

יורי שטרן: מה יהיה הפתרון לדעתך?

זמיר שליטא: יצטרכו להסמיך את המעבדה בנחל שורק, ויצטרכו לבדוק את המכשירים שלהם.

זמיר שליטא: הוועדה אמרה שיהיו גם בדיקות פתע.

זמיר שליטא: את המכשירים האמריקנים שאני מביא, שהם מגיעים עם תעודה מהיצרן שהם עברו כיול, ניתן לבדוק גם כן.

מיכל בר-שביט: אני מתחילה לקרוא את הסעיפים.

מיכל בר-שביט: מקריאה סעיף 5, היתר הקמה.

עמנואל וייזר: יש לי 3 הערות.

עמנואל וייזר: דובר על הערכה של רמות חשיפה למתקן שעדיין לא הוקם, ולכן לא ברור למה היא צריכה להיות מבוצעת על ידי בודק קרינה.

עמנואל וייזר: נאמר כי זה בהתאם לרמת החשיפה המרבית לקרינה שקבע הממונה לפי סעיף 8(1).

עמנואל וייזר: סעיף 8(1) מאפשר לו לקבוע תנאים ולעמוד בדרישות כשאחד הדברים זו רמת החשיפה המרבית המותרת של בני אדם לקרינה במקור קרינה, באמצעים הדרושים להגבלת רמת החשיפה.

עמנואל וייזר: השאלה היא, האם באמת על מקור קרינה צריך שהממונה יגדיר את רמת החשיפה לגביו.

עמנואל וייזר: מה שקובע זה הביולוגיה של האדם ועוצמת הקרינה.

עמנואל וייזר: זה אמור להיות ערך אחד.

אורלי חורש-קופמן: אנחנו לא קראנו למי שעורך את ההערכה, בודק קרינה.

אורלי חורש-קופמן: קראנו לו, בעל היתר למתן שירות.

אורלי חורש-קופמן: מי שנותן שירות מוגדר כמי שמבצע מדידת קרינה וגם מי שמבצע הערכה.

אורלי חורש-קופמן: אולי זה היתה פותר לך את התחושה של חוסר סימטרייה במה שהוא מבצע, שזו הערכה תיאורטית, לבין השם שנתנו לו בהצעת החוק הפרטית.

אורלי חורש-קופמן: לגבי תקנים, אכן הכוונה היא שהתקנים ייקבעו בתקנות.

אורלי חורש-קופמן: סעיף התקנות מתייחס בצורה מאוד ברורה לסמכות של השר לעגן את הדברים האלה בתקנות.

אורלי חורש-קופמן: בהצעת החוק הממשלתית קבענו חובת התקנת תקנות בנושאים של תקנים של רמות חשיפה מרביות.

אורלי חורש-קופמן: הממונה לא יהיה רשאי לקבוע תקנים אחרים על דעת עצמו.

יורי שטרן: מה לגבי העניין של בדיקה בטרם הקמת המתקן?

אורלי חורש-קופמן: הוא אמר שהוא לא מבין איך בודק קרינה עושה הערכה תיאורטית.

אורלי חורש-קופמן: הוא התייחס לקטע הלשוני.

עמנואל וייזר: אדם שיודע לבצע את הבדיקה, זה לא אומר שהוא יודע גם לבצע הערכה תיאורטית של חשיפה לקרינה.

ליאור אלוביץ': האם אדם שעושה את החישובים התיאורטיים, צריך להכיר את הדרישות?

ליאור אלוביץ': זה כמו אדם שבא לשטח ומודד.

ליאור אלוביץ': גם הוא צריך להכיר את הדרישות.

ליאור אלוביץ': אני לא רואה שיש סתירה בין הדברים.

ליאור אלוביץ': זה בן אדם שצריך להבין בענייני קרינה.

עמנואל וייזר: זה לא שיש לי מתקן, אני יודע את עוצמתו, ואני צריך להעריך האם האדם נחשף לקרינה.

עמנואל וייזר: אנחנו מדברים על חישובים תיאורטיים.

עמנואל וייזר: האם העובדה שאדם יודע איך להשתמש במכשירים, נותן לו כלים שבאמצעותם הוא יכול להעריך מה יהיה.

אורלי חורש-קופמן: ההכשרה של אותם בודקי קרינה מתייחסת גם להיבט הזה וגם להיבט הזה.

אורלי חורש-קופמן: שים לב לתקנים המקובלים.

אורית דרור: לגבי הסמכות של הממונה, אני מסכימה שהממונה לא יהיה רשאי לקבוע ערך שהוא שונה ממה שהוא הוסמך במסגרת התקנות.

אורית דרור: אם רוצים שזה יהיה ברור, אז אפשר לכתוב את זה במסגרת הצעת החוק, וכך תבוא ההערה על פתרונה.

אורית דרור: לפי החוק, הוא ממונה לקבוע בהיתר ערך סף לפי ראות עיניו, ואילו התקנות יקבעו תנאי סף סטנדרטים.

אורית דרור: כך שיכולה להיווצר סתירה פרשנית, ואני בהחלט חושבת שכדאי להכניס הבהרה כזו בחוק.

אורית דרור: עדיין נוצר פער הזמן שבין כניסת החוק לתוקף ועד אשר יותקנו תקנות מכוחו.

אורית דרור: מכיוון שהצעת החוק משולבת וכוללת גם מכשירים סלולרים וגם מכשירים אחרים שקולטים קרינה, אני יכולה להגיב רק לגבי מכשירי החשמל.

אורית דרור: בעניין מכשירי החשמל ישבה ועדה של מומחים וקבעה ערך סף.

אורית דרור: בהצעת החוק הממשלתית, נאמר כי בתקופת הביניים הממונה אמור לפעול בהתאם להמלצת ועדת המומחים.

אורית דרור: היינו מבקשים שגם בהצעה הזו זה יהיה אותו הדבר.

יורי שטרן: אנחנו יכולים לקבוע תקופת מעבר, שתחול גם על הזמן שיהיה עד להתקנת התקנות.

מיכל בר-שביט: יש לי כמה הערות.

מיכל בר-שביט: בסעיף (2) הכוונה היא לסעיף 43 להצעת החוק.

משה גפני: ישנו ויכוח במרכז הצעת החוק הזו.

משה גפני: אם אתם תכללו את חברת החשמל, משרד התשתיות יתנגד.

משה גפני: הוא יגיד תחילה שהוא בעד, ואחר כך הוא יסביר למה הוא נגד.

משה גפני: אנחנו לא מתכוונים לוותר בעניין הזה, וזה יהיה בעימות עם ועדת שרים, שאישרה את זה עם ההסתייגויות של המשרד לתשתיות.

יורי שטרן: זאת התחייבות שלי כמציע החוק וכיו"ר הוועדה.

יורי שטרן: אני אחראי על החוק שלי, חה"כ מצנע אחראי על החוק שלו, חה"כ דני יתום אחראי על החוק שלו, וכולנו התחייבנו להסכים עם הממשלה.

יורי שטרן: עם זאת, זה לא יכול שזה יתקיים בשתי ועדות.

משה גפני: אני מציע שאנחנו נעשה פגישה משותפת, כיוון שהממשלה אמורה להביא את החוק שלה.

משה גפני: היא היתה אמורה להביא אותה בתחילת הכנס, ולכן אנחנו הסכמנו להתחיל את הדיון רק בתחילת כנס הקיץ.

משה גפני: אני מעריך שהממשלה בסופו של דבר לא תביא את הצעת החוק שלה במהלך כנס הקיץ.

יורי שטרן: היא כן תביא.

יורי שטרן: זה אושר.

יורי שטרן: זה נמצא בהדפסה.

חיים מזאר: בשם כל המשתתפים, אני רוצה לומר שהיינו מעדיפים שהדיון יתקיים במקום אחד.

חיים מזאר: בשם משרד התקשורת, אני מבקש שאנחנו לא נבוא לכאן כל שבועיים.

משה גפני: אבל יש פה ניגוד בין חבר הכנסת יורי שטרן לביני.

משה גפני: חבר הכנסת יורי שטרן התחייב ללכת עם הממשלה בחוק הזה.

משה גפני: אני לא התחייבתי לעשות זאת.

משה גפני: אני בעד שנאחד את שתי ההצעות, אם חה"כ יורי שטרן לא יהיה חייב בפני הממשלה ונדון בכל דבר לגופו.

יורי שטרן: אנחנו לא יכולים לדון בה עד שהיא לא תגיע אלינו.

משה גפני: חברי הכנסת הם לפני הממשלה.

משה גפני: הממשלה כל הזמן מתחלפת, וחברי הכנסת נשארים כל הקדנציה.

יורי שטרן: בכל דיון אני אומר, כי אנחנו מחכים להצעה הממשלתית, ואנחנו מחויבים להיות מתואמים עם הממשלה.

ליאור כץ: מה שנראה שכדאי להוסיף לסעיף 5, זה העברה של עותק מהבקשה להיתר הקמה, גם לוועדה המקומית.

ליאור כץ: זה הגיוני שכבר בשלב הזה של היתר הקמה יהיה סנכרון בין המשרד לאיכות הסביבה לבין הוועדה המקומית הרלוונטית.

יורי שטרן: לדעתי, אין שום בעיה.

אורלי חורש-קופמן: סטיליאן אמר שהוא לא יכול לעמוד בזה, אבל הוא יכול לפרסם את הרשימה באתר האינטרנט.

יורי שטרן: למה שזו לא תהיה חובה של מגיש הבקשה.

יורי שטרן: צריך לומר, כי במקביל להגשת הבקשה לממונה על הקרינה, יש להעביר עותק לוועדה המקומית.

4414: צריך רק לזכור, שלא כל היתר הקמה ומוגש, מצביע על זה שהאתר שלך.

יורי שטרן: בוודאי.

יורי שטרן: הוועדה המחוזית לא תשב לדון על בקשה שטרם אושרה.

יורי שטרן: אם יש דברים שקורים תוך כדי והמגיש לא יודע עליהם, היא תוכל להעיר על כך.

אסף אייזן: אבל היא לא תדון בבקשה הזו.

יורי שטרן: היא לא תדון, אבל היא תעיר.

אסף אייזן: באיזו מסגרת?

יורי שטרן: בתור החלפת מידע.

4414: הוועדה הזו מתכנסת רק כאשר מוגשת בקשה להיתר בנייה.

יורי שטרן: ההתנגדויות תהיינה בכל מקרה.

יורי שטרן: זה לא יוסיף להתנגדויות, זה רק יוצר הזדמנות לתיאום מוקדם יותר.

יורי שטרן: בסופו של דבר, מי שיכול לזכות מזה זה רק המקימים.

ליאור כץ: הדבר הזה עולה בקנה אחד עם הרעיון הכללי שבעבודת תיקוני תמ"א 36, שמתנהלים בערוץ מקביל.

ליאור כץ: שם אחד מהדברים הבסיסיים בתיקונים, זו הקנייה של סמכויות שיקול דעת לוועדות המקומיות, על מנת לבחון ולהציע חלופות שונות למתקנים.

ליאור כץ: לכן, במסגרת הזו של הרחבת שיקול הדעת, הדבר הזה יכול לתרום.

ליאור כץ: צריך גם לזכור, כי מכוח היתר ההקמה המקדמי הזה, ניתן לבצע הפעלה ניסיונית של מתקן.

ליאור כץ: לכן, חשוב שהוועדה המקומית תראה את הבקשה להיתר הקמה באופן מידי.

יורי שטרן: אני בעד ההצעה הזו, אבל אני יודע שמיד יתעורר הציבור.

אסף אייזן: בכל מקרה הנתונים מפורסמים באתר האינטרנט של המשרד לאיכות הסביבה.

אסף אייזן: אף אחד לא מסתיר אותם.

יורי שטרן: האתר לא מספק.

יורי שטרן: האם כל ועדה מקומית תיכנס בכל פעם לאתר.

אורלי חורש-קופמן: סטיליאן אמר שהוא גם יעביר את זה למרכז לשלטון המקומי.

אורלי חורש-קופמן: זה היה הסיכום.

ליאור כץ: אני לא בטוח שהמרכז לשלטון המקומי מודעים להסדר הזה.

ליאור כץ: לא בטוח שיש להם את היכולת לעשות את זה.

יורי שטרן: הם יקבלו רשימה ארצית של בקשות.

אסף אייזן: אני מוכרח לציין, שכבר עשינו את זה בעבר, כשהאמנה היתה בתוקף.

אסף אייזן: היינו מעבירים אחת ל-3 חודשים את מכלול המיקומים של כל האתרים, והוא היה מפיץ את זה בין הרשויות המקומיות.

יורי שטרן: אז גם לא היה לזה הרבה טעם, כי הסמכות של הרשויות לא היתה קיימת.

יורי שטרן: אם זה עבד אז, זה ודאי יעבוד כאשר כולן יודעות שבסופו של דבר זו ההחלטה שלהן.

יורי שטרן: אנחנו נוסיף את זה לנוסח החוק.

יורי שטרן: אני חושב שהמרכז לשלטון מקומי לא יתנגד.

אורלי חורש-קופמן: אנחנו עושים את זה היום ממילא.

מיכל בר-שביט: לפני מספר ישיבות הופיע בפני הוועדה בני הלמן מהחברה להגנת הטבע.

מיכל בר-שביט: הוא הציע הצעה שהוועדה קיבלה, ואנחנו צריכים לנסח את ההצעה הזו.

מיכל בר-שביט: ההצעה אומרת, כי על מגיש הבקשה להוכיח שעשה הכל על מנת שפריסת האנטנות שהוא מבקש להקים תהיה בעלת קרינה מינימלית להשגת המטרה שלשמה את הצבתן.

מיכל בר-שביט: הוועדה אישרה את העיקרון הזה, והוחלט שזה מגיע לפרק הזה שדן בהיתרים.

מיכל בר-שביט: אנחנו ביחד עם המשרד לאיכות הסביבה ננסח סעיף כזה.

מיכל בר-שביט: סטיליאן ישב איתי והעלה שני עקרונות, שאנחנו ננסח אותם.

אסף אייזן: השאלה היא, אם זה שפיט.

יורי שטרן: זה היום סעיף קבוע בחקיקות סביבתיות.

יורי שטרן: זו לא דייקנות של תקן.

יורי שטרן: זו דרישה איכותית אבל מדידה.

יורי שטרן: אם כבר היום משתמשים בטכנולוגיות בעלות פחות קרינה, אנחנו רוצים שכולם ישתמשו בהן.

יורי שטרן: אם תהיה חלופה אחרת ואותו אדם לא יקבל זאת, לא יאשרו לו זאת.

4414: השאלה היא, לאן הולכים עם זה.

4414: יכול להיות שזה יכניס עלויות מאוד גבוהות והצורך של זה יהיה מינימלי.

4414: השאלה היא, אם היא ניתנת לכימות בתוך חוק.

4414: נניח שמישהו יכול להגיד תביעה לבית המשפט שלא נקטת בכל האמצעים, ואתה צריך להוכיח שעשית הכל.

4414: איך תוכיח זאת?

4414: תמיד אפשר למצוא אופציה, שאולי השתנתה כתוצאה מדברים בשטח.

יורי שטרן: זו לא שאלה פשוטה, והיא נכנסת באופן אורגני לכל חקיקה סביבתית.

יורי שטרן: בכל חקיקה סביבתית מדובר על שימוש בטכנולוגיות הכי מתקדמות, כאשר המגבלה הזו של עלות הטכנולוגיה קיימת בתוך שיקול הדעת.

משה גפני: אנחנו לא נוכל להגיע להגדרה מדויקת.

משה גפני: אנחנו נמצאים בתקופת מעבר בנושא של איכות הסביבה.

משה גפני: בעבר לא עסקו כלל בנושאים האלה, והיום עוסקים בזה בכל העולם וגם בישראל.

משה גפני: אנחנו לא הגענו לשלב של מדע מדויק.

משה גפני: תמיד יוכל לקום מישהו ולומר כי האנטנות אינן גורמות נזק.

משה גפני: המטרה שלנו כמחוקקים, היא ליצור את הכלים החוקיים שלא קיימים היום.

יורי שטרן: ליצור מחויבות.

יורי שטרן: בשלב של ההסתייגויות יכול להגיע ליאור ולומר לך שהוא קרא מאמר בעיתון, שאומר שאפשר להשתמש בטכנולוגיה אחרת היום.

יורי שטרן: אין פה צורך להוכיח שידעתם בזמן.

יורי שטרן: אתם תוכלו להגיד שהעלות היא בלתי סבירה, או שמדובר בדבר שהוא עוד לא בדוק בעולם.

יורי שטרן: גם בחוק החופים צריך להוכיח שעשית את המקסימום כדי לא לפגוע בסביבה.

ליאור כץ: התשובה לשאלה, האם יש להוראה כזו מקום בחוק, היא כן.

ליאור כץ: חוק מכיל גם סעיפים שהם ניתנים לביצוע וניתן לפרוט אותם לפרוטות, אבל באותה מידה החוק יכול להכיל סעיפים דקלרטיביים.

מאיר ברקן: אני רוצה להעלות סוגיה, שייתכן ולא נתתם עליה את הדעת.

מאיר ברקן: השלב של היתרי הבנייה נעשה עוד בטרם התקיים הנושא של היתר ההקמה.

מאיר ברקן: כאשר אנחנו כקבלנים מבקשים היתר בנייה, אנחנו אמורים לשים בתוך היתר הבנייה את נושא תחנת השנאים בתוך אותו מתחם.

מאיר ברקן: אתם מבקשים את היתר ההקמה עוד בטרם בכלל הכנסנו אותו לתוך היתר הבנייה, ובטרם קיבלנו את אישור הוועדה.

מאיר ברקן: לא ייתכן שאתם תבקשו את היתר ההקמה מחברת החשמל שאמורה לתת את הדרישות, כיוון שהם עדיין לא יודעים שאנחנו נבקש היתר והם לא יודעים היכן תמוקם התחנה.

יורי שטרן: זה כבר נוגע למתקני חברת החשמל שנמצאים בתוך המבנה.

ליאור אלוביץ': יש הנחיות איך להקים חדרי שנאים, שפרסמנו באתר האינטרנט.

ליאור אלוביץ': אם בונים מראש לפי ההנחיות האלה, לא אמורה להיות בעיה.

יורי שטרן: אנחנו מדברים על השלב של בקשת היתר.

יורי שטרן: הקבלנים אומרים, כי לפני שהם מחליטים על בניית המבנה ומגישים בקשה להיתר בנייה, חברת החשמל לא יודעת שהיא תצטרך להקים שם מכשירים משלה.

יורי שטרן: לכן, היא לא יכולה לבקש אישור הקמה לפני אישור של הקבלן.

ליאור אלוביץ': אנחנו לא אומרים שצריך להיות אישור של הבנייה לפני או אחרי אישור של הקבלן.

אורלי חורש-קופמן: כל הנושא של שנאים יהיה בהיתרי סוג ולא באופן פרטני.

אורלי חורש-קופמן: ככל הנראה, זה יהיה היתר סוג ולא היתר פרטני פר חדר שנאים.

אורלי חורש-קופמן: חברת החשמל תבקש ותקבל היתר סוג, היתר להקמה של מספר מתקנים דומים.

אורלי חורש-קופמן: מה שמעניין אותנו זה אופי הבנייה.

אורלי חורש-קופמן: היא תקבל היתר אחד לתקופה של 5 שנים או יותר, והוא ישמש אותה גם אחר כך.

אורלי חורש-קופמן: לא בכל פעם שהיא תרצה לבנות חדר שנאים בבניין, היא תצטרך לפנות למשרד לאיכות הסביבה.

מיכל בר-שביט: אנחנו עוברים לסעיף 6.

מיכל בר-שביט: מקריאה סעיף 6(א).

אורלי חורש-קופמן: יש לי הערה לגבי סעיף 6(א)(3).

אורלי חורש-קופמן: האוריינטציה של הוראת החוק הזו היא מוקדי שידור סלולריים, בעוד שהכוונה היא לכלול תחת כנפי הצעת החוק הזו גם מתקנים אחרים.

אורלי חורש-קופמן: לא מחויב שיינתן היתר הקמה.

אורלי חורש-קופמן: יש מקורות קרינה שלא צריך להקים אותה, כמו מתקני לייזר.

אורלי חורש-קופמן: כלומר, צריך לנסח את הסעיף הזה כך שהוא יתייחס לכלל מקורות הקרינה.

יורי שטרן: להפך.

יורי שטרן: הוא יתייחס רק לסוג המתקנים או סוג הקרינה, ששם תהיה דרישה גם להיתר הקמה.

אורלי חורש-קופמן: על אותו עיקרון, יש לי הערה גם לגבי סעיף 6(א)(4).

אורלי חורש-קופמן: גם כאן צריך לקחת בחשבון שיהיו היתרים שלא חייבים בהיתר בנייה.

אורלי חורש-קופמן: אנחנו הכנסנו את זה בסעיף התניית רשיונות וכתבנו, "כי מקום שבו נדרש היתר בנייה לא יינתן..."

יורי שטרן: מיכל תתקן את זה.

4414: בסעיף 4 נכתב כי תוקפו של היתר ההקמה הוא ל-3 חודשים.

4414: ההפעלה הניסיונית מתבצעת למשך 3 חודשים.

4414: 20 יום זו תקופה מאוד קצרה לצורך עריכת כל הבדיקות ההפעלה המעשיות.

4414: אנחנו מבקשים להאריך את התקופה הזו ל-3 חודשים.

4414: צריך לזכור, שיש מספר רב של אתרים שצריכים לעבור את הבדיקות האלה, ו-20 יום זו תקופה קצרה מדי על מנת לבצע זאת.

מיכל בר-שביט: אנחנו קיבלנו את הרעיון שהתקופה תוארך.

יורי שטרן: אבל פה הוא מדבר על היתר להקמה זמנית.

יורי שטרן: יכול להיות ש-20 יום זו תקופה קצרה מדי.

אורלי חורש-קופמן: אנחנו הוספנו סעיף העוסק בהיתר לסעיף 3, כשסעיף (א) מדבר על חובת היתרים, וסעיף (ב) כתבנו: "כי מבלי לגרוע בכלליות האמור בסעיף (א), רשאי מבקש היתר הפעלה לבצע הפעלה ניסיונית של מקור קרינה במשך תקופה שלא תעלה על 3 חודשים טרם קבלת היתר הפעלה, לשם מדידות ובדיקות.

אורלי חורש-קופמן: .."

יורי שטרן: אנחנו נאמץ את הגישה שלכם.

מיכל בר-שביט: האם אין סיכון בתקופה הזו של ה-3 חודשים?

אורלי חורש-קופמן: הם עושים את זה על פי הנחיות בכתב של הממונה.

יורי שטרן: לפי מה שאני למד, קרינה היא דבר שרק באפקט מצטבר של תקופה ממושכת יכול להשפיע.

אורלי חורש-קופמן: גם כתבנו, כי ההפעלה הניסיונית הזו תתבצע בהתאם להנחיות הממונה, וכי יש גם עבירה פלילית לגבי מי שמפר את הנחיות הממונה.

בנצי כהן: אני רוצה להתייחס לסעיף של היתר ההפעלה.

בנצי כהן: אני הייתי רוצה להדגיש את האספקט הכמותי של הסעיף הזה.

בנצי כהן: חברת החשמל מקימה מדי שנה עשרות אלפי מתקנים בגדלים שונים.

יורי שטרן: אנחנו לא מתיימרים להחיל את החקיקה הזו על כל מתקן שאתם מקימים.

בנצי כהן: אני מקווה שמרבית המתקנים שלנו יקבלו את היתר הסוג.

בנצי כהן: היתר סוג מתבסס על העובדה, שנבדקו כבר ההשלכות הסביבתיות.

יורי שטרן: מה שנאמר שייך לכל ההיתרים האלה, ולכן צורך להבליט את זה בצורה מיוחדת.

אורית דרור: הבעיה שחברת החשמל יכולה לעמוד בפניה, כאשר היא מקימה את המתקנים הגדולים שלה ואת קווי ההולכה, היא מצב שבו יתנו לה היתר הקמה ואחר כך יוכלו להגיד לה שלא נותנים לה את היתר ההפעלה.

אורית דרור: למתקנים האלה היה נכון יותר לתת היתר אחד מאוחד של ההקמה ושל ההפעלה.

אורית דרור: כשחברת חשמל מקימה טוואי של קווי הולכה כאלה, מדובר בשרשרת של מתקנים הקשורים אחד לשני.

אורית דרור: ברגע שלא יתנו היתר הפעלה אפילו לאחד מהמתקנים האלה, כל הרשת לא תוכל לעבוד.

אורית דרור: לכן, בסוג הזה של המתקנים, שעולים עשרות מיליוני דולרים ושיש להם השפעה משמעותית על איך שהשרשת תתנהג בכל הארץ, היה ראוי לאחד את היתר ההקמה עם היתר ההפעלה.

ליאור אלוביץ': כיום נכתב נוהל היתר סוג לגבי מתקנים שבתחום תדרי הרדיו, ובתחום החשמל זה יהיה דומה גם כן.

ליאור אלוביץ': שם יש תנאים להקמה ולהפעלה.

ליאור אלוביץ': כל הסוגיות ניתנות בתוך היתר הסוג.

יורי שטרן: אז זה פתרון לבעיה הזו.

מיכל בר-שביט: בסעיף 6(א)(1) נאמר: "התנאים המפורטים בסעיף 5 למתן היתר ההקמה".

מיכל בר-שביט: מדוע לא לומר, "ניתן היתר הקמה"?

אורלי חורש-קופמן: כי לא תמיד צריך היתר הקמה.

אורלי חורש-קופמן: אנחנו הוספנו שאחד התנאים, הוא שננקטו האמצעים הדרושים להגבלת רמת החשיפה של בני האדם לקרינה הצפויה.

אורלי חורש-קופמן: דו"ח הערכת רמות חשיפה לא תמיד מתבקש כאשר מבקשים היתר הפעלה.

אורלי חורש-קופמן: אם ניתן היתר הקמה לפני כמה חודשים, וכדי לקבל אותו אני הייתי צריכה לבצע דו"ח הערכת סיכונים, אין שום הצדקה שאני אצטרך לבצע אותו שוב כאשר אני אבקש דו"ח הפעלה.

אורלי חורש-קופמן: אנחנו אמרנו שמה שאנחנו מבקשים כתנאי למתן היתר הפעלה, זה קיומו של התנאי האמור בסעיף 6(א)(2): נקיטת האמצעים הדרושים להגבלת רמת החשיפה של בני האדם והסביבה, ונקיטת אמצעי זהירות.

אורלי חורש-קופמן: כתבנו בסעיף קטן (ב) שממונה רשאי להתנות מתן היתר הפעלה, גם בביצוע הערכת רמות חשיפה כאמור בסעיף 6(א) (1).

אורלי חורש-קופמן: כלומר, מקום שבו לא ניתן היתר הקמה כי לא היה צריך, יוכל הממונה לחייב גם בביצוע הערכת רמות חשיפה.

יורי שטרן: מה שמפריע לי זו המילה "רשאי".

יורי שטרן: אני הייתי מגדיר את המוצרים האלה בצורה מדויקת.

אורלי חורש-קופמן: אני פוחדת לתחום את שיקול דעתו של הממונה, כדי שלא יהיה מצב שבו הוא לא יהיה רשאי לבקש את הביצוע של זה.

אורלי חורש-קופמן: ייתכן שאתה צודק.

אורלי חורש-קופמן: בדברי ההסבר שלנו אנחנו כתבנו ופירטנו את אותם מקרים.

יורי שטרן: האם אתם יכולים להביא הצעה לתיקון?

אורלי חורש-קופמן: כרגע הנוסח הקיים יודפס בנוסח הכחול, אבל יכול להיות שבמהלך הדיון אנחנו נוסיף את מה שהוספנו בדברי ההסבר.

אורלי חורש-קופמן: בדברי ההסבר כתבנו: "עוד מצב יאפשר לממונה לדרוש ממבקש היתר הפעלה, כתנאי למתן ההיתר, גם ביצוע של הערכת רמות חשיפה, למשל במקום שבו נעשו במקור הקרינה נשוא הבקשה או בסביבתו שינויים משמעותיים, לעומת המצב שהיה בעת קבלת ההיתר להקמתו, העלולים לגרום לעלייה ברמות החשיפה של בני האדם והסביבה לקרינה".

יורי שטרן: שם זה מובא בתור דוגמא, אבל יש מספר מוגדר של מצבים שבהם תהיה דרישה כזו באופן אוטומטי, וכדאי להגדיר אותם, ובנוסף לתת לממונה גמישות.

מיכל בר-שביט: אז אנחנו מאמצים את המנגנון השונה בהצעת החוק הממשלתית.

מיכל בר-שביט: כאן כל התנאים למתן היתר הקמה צריכים לקיים בכל פעם שרוצים לתת היתר הפעלה.

מיכל בר-שביט: לפי ההצעה הממשלתית, זה תלוי במצב.

אורלי חורש-קופמן: זה שוב כיוון שהצעת החוק הזו נכתבה באוריינטציה של אנטנות.

מיכל בר-שביט: אז אנחנו מאמצים את המנגנון.

מיכל בר-שביט: אנחנו עוברים לסעיף 6(ב).

מיכל בר-שביט: מקריאה את סעיף 6(ב).

מיכל בר-שביט: אנחנו כבר שינינו את תוקף היתר ההפעלה.

מיכל בר-שביט: הסכמנו שהוא לא יהיה לשנה אלא ל-5 שנים.

ליאור אלוביץ': הסברנו שזה בכל מקרה לא פוטר את המדידות השנתיות.

אמיר עמר: היו"ר דרש שנקיים ישיבה בעניין.

בנצי כהן: אנחנו נפגשים כאן כל שבועיים, ולכן יש בעיה להיפגש באמצע גם כן.

יורי שטרן: אפשר לעשות זאת באותו היום שאתם מגיעים לכאן.

בנצי כהן: הסעיף הזה הוא קצת בעייתי לגבי מתקני חשמל.

בנצי כהן: אנחנו צריכים להיות מעשיים.

בנצי כהן: הצורך לחדש היתר הפעלה כל 5 שנים עבור כל המתקנים, זו עבודה גדולה.

יורי שטרן: בדיון הקודם אמרנו, כי ייתכן ולגבי המתקנים של חברת החשמל התקופות תהיינה יותר ארוכות.

יורי שטרן: אין לנו בעיה להצביע על החריג הזה.

יורי שטרן: תכינו נוסח מתאים ואנחנו נדון בזה.

מיכל בר-שביט: 6(א)(3) נהפוך לסעיף(ב), ואת סעיף (ב) נהפוך לסעיף (ג), כיוון שזה לא חלק מהרשימה שצריכה להתקיים.

מיכל בר-שביט: בנוסף, רציתי לשאול מדוע בכל פעם שרוצים לחדש היתר הפעלה צריך לקיים את כל התנאים למתן היתר הקמה, שזה הערכת רמות חשיפה.

מיכל בר-שביט: האם לא כדאי גם את זה להשאיר לשיקול דעתו של הממונה?

אורלי חורש-קופמן: מאחר ואנחנו קבענו שההיתרים יינתנו לתקופה ארוכה יחסית, ביקשנו בדיקה מחודשת.

אורלי חורש-קופמן: ב-5 מטבע הדברים יחולו שינויים במתקן עצמו ובסביבתו.

יורי שטרן: יכול להיות שיקומו עוד מתקנים בסביבה, ואז תהיה הצטברות של קרינה.

מיכל בר-שביט: אנחנו עוברים לסעיף 7, היתר בדיקת קרינה.

מיכל בר-שביט: מקריאה סעיף 7.

אורלי חורש-קופמן: בהנחיה של משרד המשפטים, אנחנו הוספנו בסעיף 7, כי מבקש ההיתר הוא בעל הכשרה מקצועית כפי שקבע השר, ורשאי השר לקבוע לעניין זה חובת עמידה בבחינות מקצועיות בנושאים ועל פי סדרים שיקבע.

יורי שטרן: זה אחד החוקים שמפנה מספר רב של פעמים לכל מיני דברים שהשר צריך להחליט עליהם.

יורי שטרן: בסוף, חייבת להיות רשימה של דרישות מבחינת התקנת התקנות.

אורלי חורש-קופמן: יש לי גם הערה לגבי סעיף 7(3) ו-7(4).

אורלי חורש-קופמן: בעקבות הערות רבות בנוגע לתלות הבודקים בחברות הסלולר, אנחנו סעיף שנקרא, אי תלות ומניעת ניגוד עניינים.

אורלי חורש-קופמן: הנוסח הוא עדיין לא נוסח סופי.

יורי שטרן: האם מצב בו אדם עובד אצל אחת החברות הסלולריות ומי שמשלם לו זו המדינה, נחשב גם כן לתלות?

אורלי חורש-קופמן: אנחנו כתבנו כך: הערכה או מדידה של רמות חשיפה לקרינה, לפי סעיף 6(1), שזה היתר הקמה, וסעיף 7א(2) שזה הנושא של היתר הפעלה, ואותן מדידות הנדרשות לצורך מתן היתרים, וכן ביצוע מדידות קרינה בהתאם לתנאי ההיתר, אותן מדידות שנתיות שצריך להגיש מדי שנה, ייעשו באמצעות בעל היתר למתן שירות, שאינו עובד של מבקש היתר ההקמה, או היתר ההפעלה, או של בעל היתר כאמור, שהזמין את ההערכה או המדידה, בסעיף זה "המזמין", ושאינו תלוי במזמין באופן אחר במישרין או בעקיפין.

אורלי חורש-קופמן: מה שמעניין אותנו בנושא של האי תלות, זה רק אותן הערכות ומדידות שעליהן מתבסס הממונה כשהוא נותן היתר.

אורלי חורש-קופמן: אם לחברת סלקום יש מחלקה של בודקים, אין לי בעיה עם זה.

אורלי חורש-קופמן: אני אתן לו היתר למתן שירות.

אורלי חורש-קופמן: הוא רשאי לבצע מדידות קרינה בכפוף להיתר והכשרה, אבל הוא לא יבצע את אותן מדידות שאני מתבססת עליהן לצורך מתן ההיתר.

יורי שטרן: נראה לי שהמילה "מזמין", היא מהמצב הקיים, ולא מהמצב שאנחנו אמורים להגיע אליו.

יורי שטרן: מי שמזמין הוא הממונה על הקרינה.

אורלי חורש-קופמן: המזמין פה, הוא מבקש היתר ההקמה, או היתר ההפעלה, או של בעל היתר כאמור, שהזמין את ההערכה או המדידה.

אורלי חורש-קופמן: מי שמזמין כאן, זו חברת הסלולר או חברת החשמל.

אורלי חורש-קופמן: בנצי עובד בחברת החשמל במחלקה מאוד גדולה של מודדים מאוד מקצועיים, אבל כדי לקבל היתר חברת החשמל לא תוכל להתבסס על המדידות של בנצי.

אסף אייזן: מי מזמין את המדידות?

אורלי חורש-קופמן: חברת החשמל, אבל זה יהיה אדם שאינו תלוי בחברת החשמל.

אסף אייזן: אבל הוא מקבל את הכסף מחברת החשמל.

אורלי חורש-קופמן: אז מה?

יורי שטרן: החקיקה של חה"כ מצנע ודני יתום, היא כולה על הנושא הזה של המדידות ובדיקות.

אורלי חורש-קופמן: זה בא בנוסף.

אורלי חורש-קופמן: אני מבינה, את הצעת החוק של עמרם מצנע כנותנת סמכויות פיקוח ובקרה גם לרשויות המקומיות.

אורלי חורש-קופמן: זה בנוסף לסמכויות פיקוח ובקרה של המשרד לאיכות הסביבה.

אורלי חורש-קופמן: אני חושבת, שאין מקום להטיל את המעמסה ואת העלות הכלכלית הזו על המדינה או על הרשות המקומית.

יורי שטרן: מדובר רק על העבודה הספציפית הזו לצורכי מתן היתר.

אורלי חורש-קופמן: גם רואה חשבון מקבל את הכסף שלו ממי שהוא עורך לו את הדו"ח השנתי.

יורי שטרן: פה מדובר במקצוע שהוא מקצוע טכני פשוט יחסית, אבל צורת ההתקשרות צריכה להיות כזו שלא יוצרת תלות.

יורי שטרן: למה קבלן עבודה?

אורלי חורש-קופמן: יש לו רשמיה של בעלי היתרים והוא מחליט למי לתת עבודה מסוימת.

יורי שטרן: בהרבה תחומים אחרים המדינה או הרשות הן אלה שמזמינות את העבודות.

יורי שטרן: רק עכשיו משרד הפנים הצמיד רואה חשבון מלווה לעיריות.

יורי שטרן: אני חושב שבשביל לנתק את המדידות מהמשלם או מהגורם שאותו המדידה הזו יכולה להכשיר, המהלך צריך להתבצע בהזמנת הגורם הממשלתי.

יורי שטרן: אם פנתה חברה סלולרית וביקשה אישור הקמה, המשרד לאיכות הסביבה ישלח לשם בודקים מהרשימה לפי השיטות המקובלות.

יורי שטרן: במקרה הזה, הבודקים האלה הם אלה שיגידו כן או לא מבחינת העמידה בסטנדרטים והמדינה היא זו שמשלמת.

יורי שטרן: זה הפתרון היחידי למצב שבו התחושה של הציבור היא שהוא כל הזמן מרומה.

יורי שטרן: החברות אמרו לא פעם, כי הן מוכנות להפריש את הכסף.

יורי שטרן: זה גם עשוי לעלות להם פחות, כי מדובר בריכוז של החברות במקום שכל אחת תשלם בנפרד.

יורי שטרן: אני מניח שגם חברת החשמל תסכים לזה.

ליאור אלוביץ': מה קורה במצב בו בנצי או עובד חברת בזק עושה לצורך רפרנס עצמי?

יורי שטרן: זו בדיקה עצמית שלו.

יורי שטרן: אני מדבר על אסמכתאות שאיתן מגיעים להיתרים.

מיכל בר-שביט: לפי החוק הזה, כל מי שרוצה למדוד קרינה צריך היתר לכך.

יורי שטרן: גם אני יכול לבוא ולבדוק.

זמיר שליטא: אני מבקש, שתדגישו שלא יהיה תיאום בין הנבדק לבין הבודק.

יורי שטרן: גם בשלב של ההיתרים?

זמיר שליטא: בכל שלב.

זמיר שליטא: אני מבקש, שירשם שהמכשירים יהיו מכוילים על ידי ועדה שמותרת על ידי תקן בינלאומי.

זמיר שליטא: באשר לבודקים שלא מוכשרים במשרד לאיכות הסביבה, אני יכול לומר שאני במשך עשרות שנים בדקתי קרינה במסגרת העבודה שלי.

זמיר שליטא: עשרות מדענים אחרים בודקים קרינה לא במסגרת של המשרד.

יורי שטרן: כאשר תהיה הגדרה של מקצוע ויידרש רישוי, כולם יצטרכו לעמוד בו.

יורי שטרן: לאור כל מה ששמענו פה, הדרישה לאסמכתא של המעבדות המוסמכות היא דרישה נכונה.

יורי שטרן: אני מציע, לנסות ולהכניס את זה לחוק.

ליאור אלוביץ': המשרד לאיכות הסביבה רוצה להוביל את הנושא הזה.

ליאור אלוביץ': אנחנו עצמנו עברנו קורס ברשות להסמכת מעבדות.

ליאור אלוביץ': אנחנו בודקים ומסדרים את כל הנהלים בהתאם לדרישות התקן, ולאחר שאנחנו נעמוד בזה, אז נדרוש זאת מכולם.

ליאור אלוביץ': אנחנו לא יכולים לדרוש ממישהו משהו שאנחנו בעצמנו לא נעמוד בו.

יורי שטרן: החוק צריך לחייב לעשות הסדרה מוחלטת בתחום תוך שנה.

ליאור אלוביץ': לנו אין התנגדות שזה יעמוד בדרישות הרשות להסמכת מעבדות.

יורי שטרן: אז אני מבקש להוסיף סעיף כזה.

יורי שטרן: כמו שהבודק צריך להיבחן ולקבל הכשרה, כך גם המכשיר.

אורלי חורש-קופמן: כתוב, כי בידי מבקש ההיתר ציוד ואמצעים מתאימים לביצוע בדיקות קרינה.

יורי שטרן: אבל אין הסבר ל"מתאימים".

אורלי חורש-קופמן: המקום להוסיף את זה, זה או בתנאים להיתר או בתקנות.

אורלי חורש-קופמן: ייתכן מקום שצריך בו כיול שנתי וייתכן מקום שנדרש בו כיול יותר תכוף.

יורי שטרן: בכל מקרה צריך להיות נוהל או תקן שמסדיר, מי מוסמך לתת תעודת הכשר למכשירים וכול כמה זמן צריך לעשות כיול תקופתי.

אורלי חורש-קופמן: זה יהיה מוסדר או בתקנות או בתנאים להיתר.

יורי שטרן: אני מבקש, להכניס לחוק את ההפניה הברורה לתקנות העתידיות האלה.

אורלי חורש-קופמן: בסעיף 8(8) נאמר: "אחזקה נאותה של מקור קרינה ושל הציוד והאמצעים המיועדים לבדיקת הקרינה, לפי העניין, וביצוע בדירות להבטחת תקינותם".

אורלי חורש-קופמן: או שזה יהיה בתנאים להיתר או שזה יהיה כתנאי בתקנות.

יורי שטרן: אני רוצה שאנחנו נקבע מפורשות, שתקנות חייבות להסמיך גורם במדינה לכייל את המכשירים ולהכשיר אותם, וכן שתהיה בדיקה תקופתית בהתאם.

ליאור אלוביץ': כיום אין אף מעבדה בישראל שעומדת בדרישות של הרשות הלאומית להסמכת מעבדות.

ליאור אלוביץ': לכן, אי אפשר לכתוב דבר כזה בחוק.

יורי שטרן: החוק צריך לחייב את משרד התעשייה, המסחר והתעסוקה, שהוא הגוף האחראי על תקינה של מעבדות בדיקה, לטפל בזה.

ליאור אלוביץ': לנו אין בעיה עם זה.

בנצי כהן: יש לי הערה לגבי הנושא של ביצוע הערכות סיכון על ידי מישהו שיש לו זיקה למזמין.

בנצי כהן: המשרד לאיכות הסביבה יש מנגנון פיקוח על מי שנותן את השירות.

בנצי כהן: הוא בודק, בוחן ויכול לבוא בכל רגע לעשות מדידה ולבדוק את מה שנותן השירות נתן.

בנצי כהן: אין כאן מצב בו לא יהיה ניתן לבדוק את מי שנתן את חוות הדעת.

בנצי כהן: לחברת החשמל יש מומחים שיודעים כיצד לעשות את המדידות, ומכירים את המכשירים יותר טוב מכל אחד אחר.

בנצי כהן: אני אומר את זה על בסיס ניסיון, כאשר אני משווה הערכות סיכון שלנו עם כל מיני דוחות אחרים.

בנצי כהן: אני חושב, שאין מקום לפסול מראש חוות דעת של עובדי חברת חשמל לגבי מתקנים חדשים.

בנצי כהן: הבדיקות הסביבתיות יכולות להיות ל-3 מטרות: לצורך מתן הערכת סיכון, פיקוח על מתקנים ומתן שירות לציבור.

בנצי כהן: בשלושת המקרים האלה, אין שום סיבה לפסול בודק מטעם אותו ארגון.

יורי שטרן: אתה חוזר על הדיון שזה עתה קיימנו.

יורי שטרן: בכנסת ההרגשה היא שצריכים לבטל זאת.

יורי שטרן: אנחנו לא רוצים שכל חברה תציג את הבדיקה העצמית שלה.

יורי שטרן: מה הבעיה שלכם עם זה?

יורי שטרן: ברגע שאתה מגיש את הבקשה, הם שולחים את הבודק.

בנצי כהן: לגבי השירות לציבור, אני לא רואה שום סיבה שבודקים לא יבצעו זאת.

אורלי חורש-קופמן: אין בעיה.

בנצי כהן: אני מבין, שהבודקים שלנו יוכלו לקבל היתר, אך לא יוכלו להשתמש בזה לגבי מתקנים חדשים.

אורלי חורש-קופמן: כדי לקבל היתר, אתה לא תוכל להגיש את חוות הדעת שלהם.

יורי שטרן: המשרד הממשלתי או ועדה מחוזית יוכלו להסתמך אך ורק על תוצאת הבדיקה שהם מזמינים.

אורלי חורש-קופמן: של מישהו חיצוני.

יורי שטרן: אם אתה רוצה להוכיח לציבור המודאג שחי מתחת לקווי מתח, כי המתח הוא נמוך, אתה יכול לעשות זאת על ידי בודקים שלך.

זמיר שליטא: חברת החשמל מסתמכת על תקן של 1,000 מיליגרס.

יורי שטרן: זה לא רלוונטי.

מיכל בר-שביט: סעיף 7 שמונח לפני הוועדה מדבר על כל בודק קרינה באשר הוא, לא רק מי שמגיש לצורך היתר הקמה או הפעלה, אלא גם זה שבודק מיקרוגל בבית של מישהו.

יורי שטרן: לא.

יורי שטרן: אחר כ ך תהיה רשימה של פטורים.

מיכל בר-שביט: אורלי, כרגע סעיף הפטור שלכם לא חל על בודקי קרינה.

אורלי חורש-קופמן: הוא חל על כל מי שבודק קרינה.

יורי שטרן: אבל אין דבר כזה, בודק קרינת מיקרוגל.

אורלי חורש-קופמן: מי שבודק לא יהיה פטור, למרות שהמיקרוגל פטור.

אורלי חורש-קופמן: הוא נותן שירות לציבור, והוא צריך לעמוד בתנאים למרות העובדה שיכול להיות שהוא בודק קרינה ממקור שפטור לפי התוספת.

אורלי חורש-קופמן: אני חושבת שזה נכון להשאיר את זה כך, משום שהוא עדיין צריך לעמוד בתנאים מקצועיים ולעבור את ההכשרה.

מיכל בר-שביט: אבל סעיפי ניגוד העניינים ואלה הנוגעים לקרוב משפחה, הם פחות רלוונטיים.

יורי שטרן: את צודקת.

יורי שטרן: הבודק יכול להיות בודק מוסמך גם אם הוא עובד חברת החשמל.

אורלי חורש-קופמן: אני מציעה לכם, שאם אתם לא מקבלים את הסעיף שאנחנו ניסחנו בהצעת החוק הממשלתית, שלפחות תקבלו את העיקרון שמדובר רק באותן מדידות והערכות הנחוצות לצורך מתן ההיתר.

יורי שטרן: יוצא מכך, שבשביל להיות בודק מוסמך אתה צריך להיות בלי תלוי מכל גורם.

יורי שטרן: זה רק בשביל ביצוע בדיקות הסטטוטוריות האלה.

אורלי חורש-קופמן: אנחנו הפננו למקומות הנכונים.

יורי שטרן: בנוסח שלנו זה לא כך.

אסף אייזן: לגבי סעיף 4, אנחנו בכל מקרה היינו רוצים לדעת את תוצאות המדידה.

אסף אייזן: אם אתה מבקש בדיקה של מרכז שידור, רצוי שתדע מהן התוצאות.

ליאור כץ: הרעיון שעמד ביסוד הדברים, הוא להבטיח שחברה סלולרית לא תדע מראש שבאים לבדוק אתר מסוים ביום ובשעה מסוימת.

ליאור כץ: לכן, התוצאות צריכות להימסר למשרד לאיכות הסביבה, והוא יכול למסור אותה לכל מי שרוצה.

ליאור כץ: ברור שבסופו של דבר התוצאות אמורות להגיע גם לחברה הסלולרית.

יורי שטרן: אז תדאג לקיים את זה.

יורי שטרן: היות ואנחנו חיים במדינה של שומרי סוד מושבעים, אז אין ספק שבדרך הזו החברות תדענה אחרונות.

אורלי חורש-קופמן: למה הסעיף הזה נחוץ?

חיים מזאר: צריך שתהיה שקיפות, אבל לא צריך את הסעיף הזה.

ליאור כץ: נראה, שלא נכון שבודק הקרינה שאמור להיות בלתי תלוי לצורך הבדיקות הסטטוטוריות האלה, יבוא וימסור לחברות את תוצאות הבדיקות.

ליאור כץ: הוא צריך למסור אותן למזמין, שזה המשרד לאיכות הסביבה.

יורי שטרן: אני חושב שזה עיקרון נכון.

יורי שטרן: זה גם מונע מצב של תיאום הביקורים.

ליאור כץ: חובת הסודיות לא חלה על המשרד לאיכות הסביבה.

יורי שטרן: אני מבקש לנסח את הסעיף הזה מחדש, כך שיהיה ברור שהמשרד חייב למסור את תוצאות הבדיקות.

מיכל בר-שביט: למה להטיל עבודה נוספת על המשרד.

אורלי חורש-קופמן: אני בעד למסור את התוצאות, אבל זו מטלה בירוקרטית נוספת שמוטלת על המשרד.

יורי שטרן: אין לנו בעיה עקרונית עם כך שהבודק תוך 3 ימים ימסור את התוצאות לבעל המתקן הנבדק, במקביל למסירתם של המזמין.

יורי שטרן: זה הפאן השני של השקיפות.

יורי שטרן: השקיפות לא צריכה להיות רק כלפי הציבור, אלא גם כלפי הנבדק.

ליאור אלוביץ': לא 3 ימים, אלא שבועיים לפחות.

ליאור אלוביץ': שבועיים.

יורי שטרן: אנחנו צריכים לנסח את הסעיף הזה מחדש, כדי שיהיה ברור שהמזמין הוא הגורם שנותן רשיונות.

יורי שטרן: מי שנותן היתרים, הוא זה שמזמין את הבדיקות.

יורי שטרן: על מבצע הבדיקה להיות בלתי תלוי לצורך הבדיקות האלה בלבד ולא לצורך קבלת רשיון כבודק.

יורי שטרן: בנוסף, תהיה חובה על הבודק למסור תוך שבועיים את התוצאות לגורם המזמין, המשרד לאיכות הסביבה והוועדה המחוזית, ולבעל המתקן הנבדק.

אורלי חורש-קופמן: אני חייבת לציין, כי הגישה של הוועדה בנוגע למימון הבדיקות שונה מהגישה של המשרד לאיכות הסביבה.

אורלי חורש-קופמן: אני אצטרך להעביר הלאה את הגישה הזו.

יורי שטרן: אני די מופתע מזה, כי הנושא של בדיקה בלתי תלויה ומימון שלא על ידי חברות, סוכם עם הממשלה כאשר עברו חקיקות פרטיות.

יורי שטרן: על זה לא היה כלל ויכוח.

חיים מזאר: אני מסכים עם אורלי, שיש בעיה שמשרד ממשלתי הופך להיות שרירים במקום מוח.

חיים מזאר: עם זאת מכל מה ששמעתי כאן, צריך למצוא פתרון כך שלא חברות הסלולר יממנו באופן ישיר את המזמין.

יורי שטרן: אני לא רואה פתרון אחר.

ליאור אלוביץ': צריך לזכור, שלא מדובר רק על חברות הסלולר, אלא גם על בזק,

ליאור אלוביץ': חברת חשמל וגופים נוספים.

יורי שטרן: תודה רבה, הישיבה נעולה.