הוועדה המיוחדת לבחינת בעיית העובדים הזרים, כנסת 15, פרוטוקול מספר 44, 2000-10-25 00:00

יורי שטרן: אני פותח את הישיבה.

יורי שטרן: הישיבה הזאת בעיני היא ישיבת חירום.

יורי שטרן: היום שמעתי הרבה ויכוחים על השאלה אם יש מצב חירום פוליטי – בטחוני שיחייב ממשלת חירום או אין.

יורי שטרן: אני לא רוצה להכריע בויכוח הזה, אבל זה שבענפי משק מסוימים המצב הוא מצב חירום, אני חושב שעל זה אין שום ויכוח.

יורי שטרן: הזיתים נרקבים.

יורי שטרן: העגבניות הולכות לאיבוד.

יורי שטרן: אתרי בניה משותקים והממשלה, לפחות עשרה ימים או שבועיים מאז שהמצב פחות או יותר ברור, עוסקת בכל מיני סיסמאות וויכוחים מיותרים ולא מחליטה דבר.

יורי שטרן: אני חושב שזה דבר חמור ביותר.

יורי שטרן: אני שומע הצעות להביא מובטלים.

יורי שטרן: אז תחליטו על חוק גדליה גל בגרסה החדשה, על תשלום דמי אבטלה למי שיתגייס לענפים האלה, על הסעות, על משהו.

יורי שטרן: תחליטו.

יורי שטרן: דובר על הלבנה, לגליזציה, של עובדים לא חוקיים, שאני בעד זה גם ללא קשר למשבר הנוכחי, אבל תחליטו.

יורי שטרן: בסוף מביאים למצב ששום פתרון אין, אתם, החקלאים והבנאים, משלמים על זה מחיר אישי ואני לא מבין למה המדינה צריכה לגרום לכם את אבדן הפרנסה.

יורי שטרן: אנחנו כצרכנים בסוף נשלם את המחיר הסופי בירקות ובפירות ובכל דבר אחר.

יורי שטרן: לכן אני חושב שהמטרה צריכה להיות להחליט.

יורי שטרן: אני מזמין את כולנו להיות פתוחים לכל מיני פתרונות, לא לפסול שום דבר ולהגיע לחבילה שאמורה להציל את המשק.

יורי שטרן: לפחות את ענף החקלאות וענף הבניה.

יורי שטרן: אני שם חקלאות במקום הראשון כי שם הימים – ואולי השעות – קובעים.

יורי שטרן: אתר בניה, אם הוא ישותק שבועיים ומשהו זה הפסד, במיוחד כשמגיעים לגשמים וכולי, אבל בכל זאת מה שקורה בחקלאות זה פשוט בלתי הפיך.

יורי שטרן: לכן, אחרי כל הגזירות שכבר נפלו על הענף הזה, אני מציע שאנחנו בראש וראשונה היום נתמקד בו, נעבור לבנין ואני מניח שיש עוד ענפים שסובלים, במקומות שהעסיקו פלשתינאים.

יורי שטרן: בסך הכל בצורה בלתי חוקית, כי זה לא היה מותר להעסיק עובדים זרים, אבל בפועל יש לנו עוד ענפים רבים, שונים ומשונים ששם מרגישים צורך בכוח אדם.

יורי שטרן: במקום שאפשר לספק תעסוקה לישראלים חייבים לעשות את זה, אבל צריך לנקוט בצעדים פרקטיים, לא בדמגוגיה.

יורי שטרן: לא בסיסמאות.

יורי שטרן: לא בקריאה לעבודה עברית.

יורי שטרן: זה לא יפתור שום בעיה היום.

יורי שטרן: במקום שאין פתרון חייבים לתת אישורים להבאת עובדים זרים ואני בטוח, שכל בעל עסק, אם מחר יתייצב אצלו מובטל ישראלי בתמיכה ממשלתית ויתגייס מהיום למחר לעבודה, הוא ייקח אותו ולא ינצל את הרשיון שיתנו לו לתאילנדים או לסינים.

יורי שטרן: לכן אני יוצא מתוך הנחה שאנחנו חייבים פה לצאת בקריאה ובהצעה מאד מגובשת, גם בתחום העובדים הזרים וגם בתחום של גיוס המקורות הפנימיים.

יורי שטרן: אני מציע שאנחנו נפתח את הדיון בסקירת המצב של מנכ"ל משרד החקלאות.

יורי שטרן: מר כהן, רצית לומר משהו?

אפרים כהן: אני רוצה רק להעיר הערה.

אפרים כהן: מאחר ואדוני היושב ראש, אתה טענת שלא מחליטים, אז אני מבקש רק להביא לידיעתך…

יורי שטרן: זה מהבוקר.

אפרים כהן: אני מדבר על שלשום.

אפרים כהן: התכנסה וועדת שרים בהשתתפות שר האוצר, שר העבודה והרווחה ושר הבינוי והשיכון והתקבלו שם שתי החלטות: אין מתן היתרים לעובדים זרים מעל המכסה שאושרה…

מאיר פרוש: החלטה גאונית.

יורי שטרן: דקה אחת, אני מבקש לא להפריע.

יורי שטרן: אני קורא בעיתונות ששר העבודה עדיין מתנגד ושר האוצר מתנגד.

אפרים כהן: זה מה שאמרתי, החליטו לא לתת.

יורי שטרן: הבנתי.

יורי שטרן: אז לזה, תסלח לי, אני לא קורא החלטה.

יורי שטרן: כי החלטה להקפיא את המצב כמו שהוא זו החלטה הרסנית, קטסטרופלית למשק.

יורי שטרן: מה זו החלטה?

יורי שטרן: לא להחליט זה, כמובן, סוג של החלטה, אבל זה בזיון.

יורי שטרן: הפקרות, כמו בכל תחום אחר.

יורי שטרן: כן, סליחה.

אפרים כהן: אז אמרתי, יש שתי החלטות.

יורי שטרן: הראשונה לא להחליט והשניה?

אפרים כהן: השניה לא ללגליזציה.

אפרים כהן: ושלוש, כל שינוי משתי העמדות האלה, יתקבל רק באישור הממשלה.

יורי שטרן: אז זה שני לאווים.

יורי שטרן: טוב, אני מודה לך על הדיווח.

יורי שטרן: אני מעביר את זכות הדיבור למנכ"ל משרד החקלאות.

יורי שטרן: בבקשה.

יוסי שריד: בחקלאות הועסקו כששה עשר אלף עובדים מהשטחים ונכון לעכשיו ההתמקדות, גם בענפים וגם באזורים, היא כזו: הענפים שנפגעו קשות, זה א', מסיק הזיתים.

יוסי שריד: עבודת מסיק הזיתים למעשה מתמקדת בחודש ימים.

יוסי שריד: שבועיים שלושה למסיק זיתים למאכל ואותו זמן לזיתים לשמן.

יוסי שריד: כל המסיק, למעשה, בוצע על ידי עובדים מהשטחים במסגרת של משפחות, חמולות.

יוסי שריד: 14 עד 15 קבלנים, שניידו את המשפחות והעובדים ממטע למטע וכך ביצעו את המסיק.

יוסי שריד: אין חלופה למסיק הזיתים.

יוסי שריד: לא בזרים ולא באחרים, אלא בעובדי שטחים, באותן משפחות ואותם אירגונים שעשו זאת בעבר.

יוסי שריד: בקטע הזה לפחות הובטח לי היום שיש סיכוי סביר שעד סוף היום אנחנו נקבל כנראה תשובה חיובית או איזה פתרון חיובי שיאפשר בתנאים מסוימים וזמנים מסוימים כניסה של עובדי שטחים במסגרות שיהיו מקובלות.

יוסי שריד: פה אני מעיר שגם בעבר היה מקובל שגם בעיתות סגר, עובדי מסיק הזיתים נכנסו.

יוסי שריד: להפתעתי ביממה האחרונה הקו כאן השתנה ואני מאד מקווה שעד סוף היום נקבל תשובה חיובית לגבי כניסת עובדי שטחים למסיק הזיתים ובכך נציל את הענף.

יוסי שריד: כי אם יחלפו שבועיים, הענף הלך.

יוסי שריד: הנושא הבא זה קטיף ההדרים.

יוסי שריד: עיקר קטיף ההדרים מבוסס על עובדי שטחים.

יוסי שריד: כאן יש קושי נוסף.

יוסי שריד: בשל היציאה מלבנון ניידנו כאלף ומאה עובדים זרים שהיו מועסקים בהדרים לטובת יישובי קו העימות בצפון.

יוסי שריד: היום, כאשר אנחנו מנסים להחזיר אותם לקטיף ההדרים כפי שהיה מקובל בעבר, מתברר שכשבע מאות עובדים מתוך האלף ומאה מחליפים את העובדים הלבנוניים שאינם ולכן אי אפשר לנייד אותם חזרה.

יוסי שריד: לגבי היתר, כשלוש מאות או ארבע מאות עובדים, אנחנו עושים מאמץ להחזיר אותם מיישובי קו הצפון, שגם הם נמצאים במצוקה לא קלה, דרומה.

יורי שטרן: מה הטווח לענף ההדרים?

יוסי שריד: טווח הקטיף?

יורי שטרן: כן.

יוסי שריד: עכשיו, למעשה, מתחילים את העונה.

יוסי שריד: העונה למעשה התחילה.

יוסי שריד: בענף הועסקו בעיקר עובדי שטחים.

יוסי שריד: עיקר הקטיף למעשה מבוסס על עובדי השטחים.

יוסי שריד: העדרם של עובדי השטחים, למעשה, מעמיד בסכנה גם את הענף הזה.

יוסי שריד: ענף נוסף זה גדיד התמרים.

יוסי שריד: אנחנו נמצאים בעיצומה של העונה.

יוסי שריד: גם בקטיף וגם במיון ואריזה.

יוסי שריד: גם כאן חלק ניכר מהענף מבוסס על עובדי שטחים.

יוסי שריד: בחלק מן המקומות – אתמול סיירתי בבקעה והופתעתי לראות – עובדי שטחים מגיעים.

יוסי שריד: הייתי אתמול בבית אריזה בבקעה וראיתי עובדי שטחים, אמנם לא בכמויות שהם רגילים לקבל, אבל חלק מן העובדים שמעבר לקו הירוק, מגיעים, אף כי במשורה.

יוסי שריד: אם ניקח בחשבון שאנחנו מדברים באזורים שהם מנותקים גם מבחינה ביטחונית ולכן גם חלופות אחרות בעייתיות מבחינות אלה, יש לנו בעיה אמיתית בגדיד התמרים.

יוסי שריד: יש לנו גם בעיה באיזורים גיאוגרפיים.

יוסי שריד: ביישובי קו התפר, חלק ניכר מכל הפעילות למעשה התבססה על עובדי שטחים.

יוסי שריד: יישובי קו התפר למעשה נמצאים במצוקה קשה מאד של עובדים בחקלאות.

יוסי שריד: כנ"ל, כמו שאמרתי, בבקעת הירדן, בנגב הצפוני, גוש קטיף, פתחת שלום ואשכול.

יוסי שריד: כל האיזורים האלה נמצאים במצוקה קשה.

יוסי שריד: אני ער להחלטות הממשלה ולמעשה מר כהן פה חידש ועידכן.

יוסי שריד: ההחלטה כרגע אומרת בצורה אבסולוטית וחד משמעית לא.

יוסי שריד: אנחנו צריכים לעשות את הכל כדי לפעול בינתיים כעובדי מדינה, תחת אותה החלטה.

יוסי שריד: לפחות אני, כעובד מדינה, מחויב לעבוד תחת אותה החלטה ואני צריך לעשות את הכל כדי לצמצם את הנזק.

יוסי שריד: אז כפי שאמרתי, במסיק הזיתים אני מקווה שהעניין פתור.

יוסי שריד: לגבי נושאים אחרים, הבוקר ישבנו ארבעה מנכ"לים.

יוסי שריד: אני עכשיו בא מישיבה של ארבעה מנכ"לים: חינוך, עבודה ורווחה, חקלאות ודתות.

יוסי שריד: הקמנו צוות שעכשיו ממשיך לשבת, לנסות לתפור פתרונות חירום זמניים.

יוסי שריד: אני יודע וכולם יאמרו לי את זה וגם אני אומר את זה מאה פעם וכולנו עברנו את הסרט הזה, של תלמידים, של משוחררים, של שכר מסובסד ושל כל מה שאתם רוצים, זה נכון.

יוסי שריד: אבל כל עוד החלטת הממשלה לא משתנה ואני עדיין לא רואה שהיא משתנה, כל מה שאני יכול לעשות זה לעשות את הכל כדי לצמצם את הנזק.

יוסי שריד: כבר קיבלנו החלטות ובאיזורים הסגורים, גם בגוש קטיף וגם בבקעת הירדן, אנחנו מנסים לתפור פתרונות חירום שיוכלו לעבוד כבר מיום ראשון, שמבוססים על דעתם של המתיישבים, על כוחות של תלמידים ובני ישיבות מקומיים שמקבלים מיד היתרים של משרד החינוך לצאת לעבודה.

יוסי שריד: היום כבר פותרים את נושא הביטוח.

אברהם יחזקאל: אתה מדבר ברצינות?

יוסי שריד: כן.

אברהם יחזקאל: אתה לא יודע מה אתה מדבר.

פסח גרופר: אל תפריעו.

פסח גרופר: מה קרה לכם?

יוסי שריד: אני רגיל שמפריעים.

יוסי שריד: תראו, אני לא תמים וגם אני אומר בכל פעם ששואלים אותי שהייתי בסרט הזה, אבל אם אנחנו במצב שזו החלטת הממשלה וכרגע אין בכוחי לשנות אותה, כל מה שנותר לי זה להקטין את הנזק.

יוסי שריד: כל פעולה שתגרום להקטנת הנזק ולו במעט, אנחנו צריכים לעשות אותה.

יוסי שריד: תלמידים – אנחנו יודעים את המגבלה – תלמידים לא ייכנסו לחממות.

יוסי שריד: לא נשלה את עצמנו.

יוסי שריד: אם הולכים על תלמידים, אז תלמידים הולכים לקטיף הדרים ובתי אריזה.

יוסי שריד: זהו.

יוסי שריד: אם בכלל.

יוסי שריד: רק לזה.

יוסי שריד: לא לזיתים ולא לחממות.

יוסי שריד: זה ידוע.

יוסי שריד: בגדול, כולנו היינו מצפים שינתן פתרון קבע, פתרון מקצועי, פתרון אמיתי, פתרון לטווח ארוך, בגלל שהנחת העבודה היא טווח ארוך.

יוסי שריד: ההנחה היא שהמצב הנוכחי כנראה – לא רוצה להגיד מתי – יחזיק מעמד מספר חודשים ניכר.

יוסי שריד: גם פתרונות של תלמידים הם פתרונות של שבועיים.

יוסי שריד: לא יותר מזה, על פי המגבלות.

יוסי שריד: אם לא יוחל מצב חירום, גם הכלים האלה הם כלים לטווח קצר.

יוסי שריד: אלה כלים לא מקצועיים.

יוסי שריד: אנחנו מכירים את הנזק של הכלים האלה.

יוסי שריד: אנחנו מכירים את הקושי של הכלים האלה.

יוסי שריד: אף אחד לא ילמד אותי מה הבעייתיות של הכלים האלה, אבל לשבת ולא לעשות כלום זה לא פתרון ולא כך אני נוהג.

יורי שטרן: ההערכה המקצועית שלך, כבוד המנכ"ל.

יורי שטרן: האם הענף, עם גיוס כל הפתרונות האפשריים, יכול להסתפק ולגמור את הקציר של העונה מבלי תוספת עובדים זרים.

יורי שטרן: הערכה מקצועית.

יורי שטרן: אני לא מתייחס כעת להחלטה פוליטית.

יוסי שריד: אני לא אשתמש במונח עובדים זרים.

יוסי שריד: אני אשתמש במונח "כוח אדם מקצועי בחקלאות".

יוסי שריד: התשובה: לא.

יורי שטרן: אוקיי.

יורי שטרן: אני רק רוצה לשאול את הנציג של מתאם הפעולות בשטחים.

יורי שטרן: למה הפעם אתם לא נותנים, בהסכמתם של בעלי המשקים עצמם, שאומרים: יש לי ראיס מקומי ערבי-ישראלי שתמיד היה מביא לי מאיזור ג'נין כך וכך עובדים, אני מכיר כל אחד מהם שנים, אני בטוח, אני מבקש אישור שהם ימשיכו לבוא.

יצחק גורביץ': בתוך כל העובדים הפלשתינאים שהיו מגיעים לעבוד בישראל, יש כמות של בין עשרים ושלושים אלף שנקראו עובדים חסיני סגר.

יצחק גורביץ': עובדים שהיה הסכם עם המעסיק ועם משרד העבודה והרווחה, שגם במצב של סגר, הם נכנסים.

יורי שטרן: שוב, אני כעת לא מדבר מבחינת פוליטית.

יורי שטרן: מבחינה מקצועית, אתם כגורם מתאם בין הזרוע הביטחונית לבין המישור האזרחי והכלכלי.

יורי שטרן: אתם רואים לנכון לאפשר את זה?

יורי שטרן: אתם חושבים שיש בזה סיכון ביטחוני יותר מדי גדול, או שניתן לעשות את זה?

יורי שטרן: לא במושגים של ענישה או משהו, אלא "תכל'ס", לפי הדרישות שלכם ולפי אמות המידה שלכם.

יצחק גורביץ': אני לא רוצה להיכנס לסוגיה הביטחונית כי אני לא יכול להביע דעה בנושא.

יצחק גורביץ': בתחילת המשבר היינו ערוכים להכניס את האנשים שהם קריטיים לתעשייה, לחקלאות ולבניה.

יצחק גורביץ': אותם שלושים אלף.

יצחק גורביץ': התקבלה הנחייה שלא יכנסו פועלים פלשתינאים, גם אותם פועלים שהם חסיני סגר.

יצחק גורביץ': בסופו של דבר לא נכנסים אותם אנשים, עד שתשונה ההחלטה.

יורי שטרן: את זה אני הבנתי.

יצחק גורביץ': בנושא הביטחוני אני לא יכול לתת לך תשובה.

יורי שטרן: ההחלטה הזאת התקבלה על בסיס שיקול ביטחוני או שזו היתה החלטה פוליטית?

יצחק גורביץ': שיקול ביטחוני.

יצחק גורביץ': ההחלטה הזאת היא על בסיס שיקול ביטחוני נטו.

יורי שטרן: אוקיי.

יורי שטרן: אני קודם כל מברך שני חברי כנסת שהצטרפו אלינו, יאיר פרץ ובני אלון.

יורי שטרן: פסח גרופר, בבקשה.

פסח גרופר: אנחנו לא ניכנס פה להיבטים הפוליטיים.

פסח גרופר: אמר המנכ"ל שהוא פקיד ממשלתי והוא צריך לבצע את החלטות הממשלה והשרים, אבל יש פה משהו שמתעלמים ממנו.

פסח גרופר: אדוני היושב ראש, יש פה משהו שאני לא מבין אם הוא אטימות מוחין או משהו אחר.

פסח גרופר: קרה משהו.

פסח גרופר: ומה קרה?

יורי שטרן: אימפוטנטיות מינהלית.

פסח גרופר: אני יושב בעוד מוסדות.

פסח גרופר: אנחנו יודעים שקרה משהו ואנחנו יודעים עוד דבר.

פסח גרופר: הפעם זה לא שבעוד שבועיים שלושה הסגר נגמר ומכניסים עובדים, מפני שאני פסי גרופר, שהיתה לי הזכות להילחם במלחמת השחרור, מכריז בשמי: אנחנו התחלנו, אדוני היושב ראש, את מלחמת השחרור מספר שתיים.

פסח גרופר: זו מלחמה ארוכה.

פסח גרופר: שכל אחד יסיק את המסקנות שלו.

פסח גרופר: זו מלחמה ארוכה.

פסח גרופר: אז התחלנו, אדוני היושב ראש, את המלחמה עם עשר אצבעות והפעם אני רגוע.

פסח גרופר: אנחנו התחלנו את המלחמה הזו עם כוח רב מאד.

פסח גרופר: שמעת את המתאם.

פסח גרופר: הממשלה תחליט.

יורי שטרן: השאלה היא אם הטמטום לא רב מהכוח.

פסח גרופר: אז אני רוצה עכשיו להסביר לך מה קורה בחקלאות.

פסח גרופר: תראה עד היכן הגענו.

פסח גרופר: בחקלאות עבדו 54,000 פועלים.

פסח גרופר: תוסיף להם 22,000 חקלאים שגם כן עובדים, זה שבעים – שמונים אלף עובדים בחקלאות.

פסח גרופר: זה מחולק.

פסח גרופר: יש מהשטחים, יש ישראלים, יש 18,000 – 19,000 תאילנדים, יהודים – בבתי אריזה עוד יש יהודים שעובדים – עבדו.

פסח גרופר: אני קורא להם ישראלים, אבל זה כל מיני אנשים.

פסח גרופר: זהו המספר.

פסח גרופר: כ 76,000.

פסח גרופר: על המספר הזה – וזה חשבון מדויק – תוסיף עוד חצי בשירותים.

פסח גרופר: אם זה בירקות אז ההובלה והתיווך והעניינים וכל זה.

פסח גרופר: אתה פה מדבר על כמות שהכוח החקלאי מניע, של כמאה אלף עובדים.

פסח גרופר: מאה אלף עובדים זה מאה אלף משפחות.

פסח גרופר: משכורת גבוהה, משכורת נמוכה, אנשים חיים.

פסח גרופר: על הזיתים, מר ישי דיבר.

פסח גרופר: אנחנו יודעים מה זה מסיק זיתים ואנחנו יודעים שזה שבועיים ימים ואחר כך הכל יהיה על הרצפה ולא תהיה לזה צורה של זיתים.

עמי אוליאל: 180 מיליון דולר ייצוא.

פסח גרופר: זה ממש משהו לא נורמלי וזה עומד לגמרי.

יורי שטרן: התיכוניסטים לא יצילו אותו?

יורי שטרן: אני רק שואל.

פסח גרופר: תן לי.

פסח גרופר: אני מומחה בינלאומי לתיכוניסטים ואני מומחה בינלאומי למה שאתה רוצה.

פסח גרופר: אני עברתי את האופרה הזו, תאמין לי.

פסח גרופר: אני מסכים, מר ישי, עם כל התכניות האלה שישבתם היום ודיברתם ועשיתם וכל הכבוד.

פסח גרופר: איך אמרת?

פסח גרופר: כשיש בית בוער לא מחכים למכבה האש מהאיזור השלישי שיגיע.

פסח גרופר: צריך לכבות את האש.

פסח גרופר: עם דליים.

פסח גרופר: מה שעשו לפני מאה שנים.

יורי שטרן: אתה יודע מה?

יורי שטרן: נגיד באים.

יורי שטרן: למה לא החליטו על זה לפני שבוע?

יורי שטרן: למה גם הדברים הפשוטים האלה נסחבים כל כך?

פסח גרופר: אני כבר גומר ואני אגיד לך למה.

פסח גרופר: אני ישבתי באופרה הזו עשרים שנה וגם בממשלה ישבתי.

פסח גרופר: אתה יודע למה?

פסח גרופר: אדוני היושב ראש, שכולם ישמעו: לאף אחד לא איכפת.

פסח גרופר: אלה נציגי הציבור שאנחנו, העם, בוחר אותם, שמופיעים בפנינו באסיפות עם ואומרים: אנחנו נשרת את הציבור עשרים וארבע שעות.

פסח גרופר: האם באו אלי חברים שלי, חברי כנסת, לשאול אותי בהתאחדות האיכרים מה קורה בחקלאות?

פסח גרופר: ויושב פה אחד מהם.

יורי שטרן: בשביל זה התכנסנו.

פסח גרופר: אז הנה, עניתי לך תשובה.

פסח גרופר: היום כל חברי הכנסת, מכל המפלגות, זה כך.

פסח גרופר: יושבים פה אנשים מתנועת המושבים והקיבוצים והחקלאות הפרטית.

פסח גרופר: תשאל אותם אם אני לא צודק.

פסח גרופר: מישהו דיבר אתנו?

פסח גרופר: את מי זה מעניין?

פסח גרופר: זוהי המדינה שלנו ולכן אנחנו צועקים.

פסח גרופר: הנה יושבים פה החקלאים.

פסח גרופר: אנחנו יודעים את האסון שבא עלינו ואין לנו עם מי לדבר.

פסח גרופר: ישבנו עם שר האוצר ארבע פעמים.

עמי אוליאל: אין שר חקלאות.

פסח גרופר: אין שר חקלאות.

פסח גרופר: אדוני היושב ראש.

פסח גרופר: ישבנו עם שר האוצר ארבע פעמים.

פסח גרופר: אנחנו הסברנו לו והסברנו לו והסברנו לו.

פסח גרופר: העלבון הזה.

פסח גרופר: אז אומרים ששר הפנים רוצה להלבין שלוש מאות עובדים ולתת אותם לקו התפר.

פסח גרופר: קופץ שר העבודה, מאותה מפלגה ואומר: מה פתאום?

פסח גרופר: הם לא דיברו אתי בכלל.

פסח גרופר: אני מתנגד.

פסח גרופר: אחרי זה, שמעת ממר כהן: ישבו שלושת החכמים, הגאונים.

פסח גרופר: שר זה אדם חכם.

פסח גרופר: שיהיה ברור לכולכם.

פסח גרופר: הוא אדם חכם.

פסח גרופר: כל השרים מבינים יותר טוב מכולם.

פסח גרופר: אנחנו, הפלאחים, החקלאים, מי אנחנו?

פסח גרופר: אנחנו לא מבינים כלום.

פסח גרופר: אז עכשיו אתה שואל בצדק למה אנחנו כל כך מתרגשים?

פסח גרופר: כי אנחנו רואים את האבדון שלנו בפרנסה ומצד שני אנחנו לא רואים שום דבר.

פסח גרופר: מר כהן הופיע כאן – ובזה אני גומר את דברי – הוא הודיע את מה שקראתי בעיתון, ששלושת השרים הגאונים החליטו דבר אחד: לא יתנו לייבא פועלים זרים.

פסח גרופר: חקלאות מדינת ישראל, אם היא לא תקבל עכשיו חמשת אלפים ויזות חדשות.

פסח גרופר: ..

יורי שטרן: זה חיסול החקלאות בשם העבודה העברית.

יורי שטרן: בשם העבודה העברית מחסלים את החקלאות היהודית.

יורי שטרן: זה מה שקורה.

פסח גרופר: אם לא יתנו לנו חמשת אלפים ויזות היום ואם אנחנו לא נביא אותם מהר – רק אתמול התברר, אדוני היושב ראש, המגזר שלנו, של התאילנדים, כולם ברשיון, כולם עברו בדיקות רפואיות, כולם יש להם חברות ביטוח רפואיות, אנחנו שומרים עליהם כמו על הילדים שלנו.

יורי שטרן: אל תגזים.

יורי שטרן: אם הם עובדים ברשיון, בזה נסתפק.

פסח גרופר: בסדר.

פסח גרופר: לקחתי חזרה את הדברים שלי.

יורי שטרן: גם אוכלים פה ושם בשר כלבים.

פסח גרופר: לא, זה נגמר.

אופיר פינס-פז: בדיקות רפואיות ראינו איך עושים.

פסח גרופר: אז מה שאני רוצה לומר עכשיו זה, שמה שמר כהן אמר זה המסמר האחרון בארון המתים של החקלאות במדינת ישראל.

אפרים כהן: אני מבקש לומר מילה.

יורי שטרן: כן.

אפרים כהן: אבקש לציין שבנושא החקלאות, משנת 1996, לא הורידו היתר אחד עד היום.

אפרים כהן: למה?

אפרים כהן: הורידו חמש מאות.

אפרים כהן: חמש מאות?

אפרים כהן: זה באמת אסון.

אפרים כהן: תכף תשמעו מה שקורה אצל הקבלנים אז תראו כמה שזה אסון.

יורי שטרן: פה, בכמה דיונים וחלק מהחברים השתתפו בזה ואני ביקשתי אפילו מגברת ברוך לחפש את זה בפרוטוקול, מספר פעמים חזרתי והתרעתי: אי אפשר לסמוך על התעסוקה הפלשתינאית ולראות אותם, כביכול, לא כעובדים זרים, לתת עידוד והכל, זה דבר יותר מדי שביר.

יורי שטרן: זה כתוב בפרוטוקול.

אפרים כהן: נכון.

אפרים כהן: אבל רק לצורך הדיון, על מנת לתת נתונים מדויקים, לערב ראש השנה היו בסך הכל 40,294 היתרים לפלשתינאים.

אפרים כהן: היתר.

אפרים כהן: אני לא מדבר על לא חוקיים.

יוסי שריד: וכמה לא חוקיים?

אפרים כהן: שבעים אלף.

יוסי שריד: יש פה טעות.

יוסי שריד: יש פה שימוש במושג לא מדויק.

יוסי שריד: אומרים חוקיים ולא חוקיים.

יוסי שריד: מה שהוא קורא "חוקיים" זה אלה שרשומים בשירות התעסוקה.

יוסי שריד: יש סוג נוסף.

יוסי שריד: כל עובדי השטחים שעובדים מעבר לקו הירוק בבקעה, בגוש קטיף ובאיזורים אחרים, גם הם חוקיים, אלא שהם עובדים מול קב"ט ביטחון ולא מול שירות התעסוקה.

יוסי שריד: אל תשתמשו במושג לא נכון.

יורי שטרן: זה נכון, אבל זה לא שבעים אלף.

יוסי שריד: כן, אבל תמיד באים בטענות לגבי הלא חוקיים.

יוסי שריד: זה לא לא חוקיים.

יורי שטרן: בסדר.

יורי שטרן: אני מקבל את זה.

אפרים כהן: לכן בנושא של מתן היתרים לפלשתינאים, לנושא חקלאות, בערב ראש השנה, 6,927 פלשתינאים קיבלו היתר.

אפרים כהן: רק לצורך ידיעה.

יורי שטרן: בעונת הקטיף זה לא היה אמור לגדול?

אפרים כהן: אני לא יודע את הנתון הזה.

יורי שטרן: טוב, אני הולך לפי הסדר.

יורי שטרן: אברהם דניאל, בבקשה.

אברהם יחזקאל: בנושא של העובדים הזרים, אנחנו חוזרים על אותו תפריט כל פעם.

אברהם יחזקאל: אנחנו למודי נסיון.

אברהם יחזקאל: בשנת 1990 התחלנו בקליטת האתיופים בענף הפרחים, בשיתוף עם הג'וינט עשינו עבודה מסודרת.

אברהם יחזקאל: ברגע שהם התבססו במדינה הם עזבו.

אברהם יחזקאל: אני מדבר על עולי אתיופיה, יהודים.

אופיר פינס-פז: הבשורה היא שהם התבססו במדינה.

אברהם יחזקאל: התבססו, היה להם טוב, התרגלו.

אברהם יחזקאל: אנחנו עשינו את העבודה הזאת ברצינות והשקענו בה הרבה עבודה.

אברהם יחזקאל: קלטנו את העלייה הרוסית ללא הצלחה.

אברהם יחזקאל: בשיתוף פעולה עם דוד לפלר, מנכ"ל שירות התעסוקה ומנהל הלשכה האיזורית חדרה, חיים בר.

אופיר פינס-פז: זה היה לפני הרבה שנים.

אברהם יחזקאל: אני מסביר לך את ההיסטוריה.

יורי שטרן: נכון שזה היה לפני הרבה שנים, אבל זה היה בשיא של משבר תעסוקה בין העולים ולכן הנכונות לעבוד בענפים כלשהם היתה הרבה יותר גבוהה מהיום.

אברהם יחזקאל: מה קרה?

אברהם יחזקאל: אנחנו השקענו עבודה רצינית.

אברהם יחזקאל: אוטובוסים לישובים.

אברהם יחזקאל: התברר לנו דבר אחד בסוף: העובדים לא רצו לעבוד והנזק לחקלאי גדל.

אברהם יחזקאל: למה?

אברהם יחזקאל: כשאין רצון, אז גם אין תפוקה.

אברהם יחזקאל: האנשים שהגיעו בעיקר רצו מאתנו אישורים שהם לא מתאימים לעבודה.

אברהם יחזקאל: ניגשנו לאגף להכשרה מקצועית.

אברהם יחזקאל: צחקו מאתנו בהתחלה.

אברהם יחזקאל: ירדו אתנו לשטח.

אברהם יחזקאל: אחרי שנה וחצי היתה תוכנית מסודרת איך להכשיר מנהלי עבודה.

אברהם יחזקאל: ומה היתה הכוונה בכך?

אברהם יחזקאל: אמרנו: יהיה מנהל עבודה, זה מכובד.

אברהם יחזקאל: אחר כך אולי נגרור ישראלים נוספים.

אברהם יחזקאל: זאת היתה הכוונה.

אברהם יחזקאל: הגענו להכשרה מקצועית, אמרו לנו: תבחרו באיזה בית ספר נעשה את ההשתלמות הראשונית.

אברהם יחזקאל: אמרנו ברופין.

אברהם יחזקאל: בסופו של דבר אמרו: תראו חבר'ה.

אברהם יחזקאל: יש לנו בעיה של שלושים אלף שקל.

אברהם יחזקאל: אנחנו לא יכולים להרים את העסק הזה.

אברהם יחזקאל: הלכנו לשר רפאל איתן.

אברהם יחזקאל: הוא בעניין הזה ניסה לפעול ללא הצלחה.

אברהם יחזקאל: בסופו של דבר, אני מודיע לכם, שכנראה מי שקרא יותר נכון את התמונה זה השר אלי ישי.

אברהם יחזקאל: ביקשנו מחבר הכנסת שלום שמחון, לשאול את השר שאילתא למה לא פותחים את הקורס הזה.

אברהם יחזקאל: והוא שאל ואלי ישי הודיע במליאת הכנסת ואמר: רבותיי, מבדיקה שעשיתי, ישראלים לא מוכנים לעבוד בחקלאות.

אברהם יחזקאל: הוא שר בממשלת ישראל.

אברהם יחזקאל: הוא מסר ואמר את האמת.

אברהם יחזקאל: הוא קרא את המפה יותר טוב מאתנו.

אברהם יחזקאל: אבל אנחנו השקענו בזה וכל מה שאני מספר לכם, תוכלו לראות.

אברהם יחזקאל: זה לא דבר באוויר.

אברהם יחזקאל: יש תוכניות מסודרות.

יורי שטרן: במיוחד משרד הדתות.

יורי שטרן: מאד חשוב.

אברהם יחזקאל: אז מה אמרו לי?

אברהם יחזקאל: בואו נקלוט עולי ישיבה.

אברהם יחזקאל: עולי ישיבה, תאמינו לי, זה טוב בשביל להחזיר חקלאים בתשובה.

אברהם יחזקאל: זאת בדיחה גרועה מאד.

אברהם יחזקאל: אומרים לי: ילבינו את העובדים.

אברהם יחזקאל: אוקיי.

אברהם יחזקאל: כל אלה, אגלה לכם סוד, שלא מולבנים ולא חוקיים, כולם עובדים.

יורי שטרן: זאת היתה אחת ההמלצות של וועדת טל.

יורי שטרן: במקום שירות צבאי, אולי, ללכת לחקלאות.

יורי שטרן: אני לא יודע.

אברהם יחזקאל: יכול להיות.

אברהם יחזקאל: אבל זה גם לא יעזור, ברגע שאין רצון.

אברהם יחזקאל: אני תובע מיד להעביר לנו 1500 עובדים לפחות לענף הפרחים, על מנת שנוכל להתקיים.

אברהם יחזקאל: גם כך אנחנו מספיק פגרים.

אברהם יחזקאל: עוד נביא את העיט שינקר בבשרנו.

יורי שטרן: תודה.

גדעון עזרא: אבל יש לנו וועדת חוץ ובטחון.

גדעון עזרא: הנושא ברור לנו.

גדעון עזרא: אז אולי נשמע גם את הקבלנים.

יורי שטרן: אוקיי.

יורי שטרן: אני מקבל.

יאיר פרץ: אולי רק להוסיף, לרענן את הזיכרון שלנו.

יאיר פרץ: במשבר האבטלה הגדול של אופקים, מועצת ההדרים העמידה שני אוטובוסים באופקים על מנת להביא ישראלים עובדים לקטיף.

יאיר פרץ: עם משכורת גבוהה, עם שיפור, עם שיתוף פעולה של משרד העבודה והרווחה בתפקידי הקודם.

יאיר פרץ: ביום הראשון בכל אוטובוס נסע נוסע אחד.

יאיר פרץ: ביום השני גם זה לא היה.

יאיר פרץ: לכן אני חושב שאנחנו דנים פה בדבר שהוא ברור לכולי עלמא.

יאיר פרץ: יתחילו בניסיון.

יאיר פרץ: עד שכל הסיפור הזה יצא לפועל, עד שיארגנו את התלמידים, התפוזים כבר יהיו על הרצפה ואז לא יהיה שיווק והנזקים יהיו בלתי הפיכים.

יאיר פרץ: צריך לחשוב על פתרונות הגיוניים.

יאיר פרץ: צריך לחשוב על דרכים שבאמת יכולות להיות יעילות לטובת המשק החקלאי.

יורי שטרן: תודה.

מאיר פרוש: אני חייב לדבר.

יורי שטרן: אוקיי.

יורי שטרן: אחר כך בניה.

יורי שטרן: כן.

מאיר פרוש: אני חייב להעביר לכם את המסר מהשטח.

מאיר פרוש: כנראה שאו שהשרים לא במדינה הזאת…

יורי שטרן: אין לנו שרים פה.

יורי שטרן: רק חברי כנסת יושבים פה.

מאיר פרוש: אז גם חברי הכנסת לא נמצאים במדינה הזאת.

פסח גרופר: הצגת את עצמך?

מאיר פרוש: אני מזכיר אירגון מגדלי הירקות.

מאיר פרוש: ירקות חיים פחות מזיתים ופחות מתמרים.

מאיר פרוש: אם מגדל שהמדינה נתנה לו ברשות עובדי שטחים, בצורה מסודרת ושבועיים שלושה לא תלמיד תיכון ולא חייל ולא מתנדב ולא בחור ישיבה הגיע כרגע, לחלקות של 400 דונם למגדלים, של עגבניות שהם לא יכולים לקטוף והמדינה הזאת אפילו לא מכירה בנזק שבגללו זה קרה - אין נזקי טבע, אין משרד חקלאות שישלם את זה, אין מועצת הירקות שתשלם את זה, אין תקציבים לעסק הזה, הכל נופל רק על החקלאי ושלושה שבועות לא מקבלים החלטה במקום לקבל החלטה אמיצה - אז אני אגיד לכם עוד משהו.

מאיר פרוש: החקלאים הולכים להודיע לשירות התעסוקה לבטל את כל הרשיונות.

מאיר פרוש: אז מה תעשו?

מאיר פרוש: לא רוצים את הרשיונות.

מאיר פרוש: לא רוצים להיות תלויים בפשיטות רגל כל שני וחמישי.

מאיר פרוש: עוד הפעם יהיה חוק גל.

מאיר פרוש: כמה אפשר להסביר לכם שבהחלטה קטנה של 4000 עובדים מתוך ה 200 אלף שמסתובבים, יכולים לפתור בעיה בענף הירקות והמדינה לא תצטרך לשלם נזקים?

יורי שטרן: אני רוצה להגיד לך, לאברהם דניאל, לפסח גרופר ולאחרים.

יורי שטרן: אנחנו פה התכנסנו, חמישה חברי כנסת נכון לרגע זה - וזו עדיין פגרה, ויש עוד ישיבות, של חוץ וביטחון ואחרות – בגלל שהנושא הזה כן מאד מדאיג אותנו.

יורי שטרן: לכן אני מבקש לא לצאת פה בהכללות נגד כל היושבים פה בבית הזה.

נתן פרנקל: אני יושב ראש וועדת עובדים זרים בהתאחדות הקבלנים וסגן נשיא ההתאחדות.

נתן פרנקל: אני, אף אחד לא יחשוד בי שאני מדבר ממניעים פוליטיים.

נתן פרנקל: אני לא שייך למפלגה של אופוזיציה, לא אופוזיציה, אני אישית – לא מתבייש לומר – אני שייך למפלגת העבודה, אני גדלתי שם ואני מרגיש מאד לא נוח.

נתן פרנקל: אני לא בא פה לתקוף פוליטית.

נתן פרנקל: אני בא ואומר שמישהו יתעשת.

נתן פרנקל: ישבנו, כינסנו אתמול כנס חירום של הקבלנים.

נתן פרנקל: במשך שנים היו פועלים זרים, אמרו לנו: תקטינו את הפועלים הזרים, תקבלו פלשתינאים.

נתן פרנקל: אמרנו בבקשה.

נתן פרנקל: אמרו לנו: בואו תכשירו ישראלים.

נתן פרנקל: התאחדות הקבלנים השקיעה עשרות מיליוני שקלים בהכשרת עובדים ישראלים.

נתן פרנקל: כמו שסיפר פה החבר מענף הפרחים, גם אותנו עזבו ואני מצדיק את החבר'ה הצעירים שעזבו את ענף הבניין.

נתן פרנקל: אדם שיש לו I.Q.

נתן פרנקל: בסדר גודל מסוים יכול להתפרנס ולתרום לכלכלת ישראל יותר בענף ההיי-טק מאשר בבניין.

נתן פרנקל: זה נכון.

נתן פרנקל: הצעירים שלנו לא רוצים לעבוד בבניין.

נתן פרנקל: אז אמרו לנו: תעסיקו ישראלים.

נתן פרנקל: פתחנו מעבדה, השקענו בה עשרות מיליוני שקלים וכמות הישראלים שנשארו בענף הבנייה הוא קטן מאד.

נתן פרנקל: נשארו אולי מנהלי עבודה וימשיכו להיות מנהלי עבודה.

נתן פרנקל: אנחנו מכשירים אותם.

נתן פרנקל: פועלים לרצפות, לטייחות, לבטון, לעבודת בטון ולברזלנות, לא נשארים.

נתן פרנקל: זאת עובדה.

יורי שטרן: זה בעידוד, בעצימת עין, באי נקיטת שום צעדים נגד, אנחנו הרי בדקנו את זה.

נתן פרנקל: אומרים לנו – ואנחנו תמכנו בעניין – אנחנו הולכים לקראת שלום, תעסיקו פלשתינאים.

נתן פרנקל: אמרנו בבקשה.

נתן פרנקל: נעסיק פלשתינאים.

נתן פרנקל: אתם תספקו, אנחנו נעסיק.

נתן פרנקל: הרחקנו לכת.

נתן פרנקל: לפני כחצי שנה היתה לנו פגישה ביוזמה שלי עם שר העבודה של הרשות הפלשתינאית – בזמנו זה היה מר נאץ', אני לא יודע מי זה היום – נפגשנו אתו, היה ציבור גדול מאד משירות התעסוקה, דרך אגב, שהיום משום מה נדמה לי שאין פה אף אחד מהם.

יורי שטרן: היה אמור להיות הסמנכ"ל.

נתן פרנקל: בכל אופן, נפגשנו אתם וניסינו לעשות סידור שיבואו לפה פלשתינאים.

נתן פרנקל: אמרנו נכשיר אתכם, אנחנו נדאג שיביאו כספים בינלאומיים להכשרה, מדינת ישראל תכשיר והיתה הסכמה מקיר אל קיר שזה יעשה.

נתן פרנקל: סוכם שימונה צוות.

נתן פרנקל: אנחנו על המקום מינינו צוות, הם אמרו שימנו צוות שיקיים שיחות.

נתן פרנקל: חלפו יום ושבוע וחודש וחודשים, הם לא מינו את הצוות.

נתן פרנקל: שלחתי מכתבים, לא קיבלתי תשובות.

נתן פרנקל: אותם זה לא מעניין.

יורי שטרן: הם פשוט עסקו באגירת האבנים… אבני בניין.

נתן פרנקל: …בהכנות למה שיש היום.

יורי שטרן: הם חסיני סגר.

יורי שטרן: לא חסיני הפרדה.

נתן פרנקל: הם נבדקו מבחינה ביטחונית ואמרו לנו, שכאשר יהיה סגר, יתנו להם לעבור אותו.

יורי שטרן: אני רוצה לשאול אותך:

יורי שטרן: אחת ההצעות ואחת הטענות היא שיש מספר גדול – אלפים רבים – של עובדים מסורים שנפלטו מהענף וכביכול עכשיו רוצים לחזור.

נתן פרנקל: אני מיד אתייחס לזה.

נתן פרנקל: לאור הישיבה שהיתה אתמול וגם שם ישבו וקיטרו, באנו ואמרנו מספיק לקטר.

נתן פרנקל: בואו נראה מה עושים מחר בבוקר.

נתן פרנקל: ביקשנו פגישה עם שר העבודה.

נתן פרנקל: שר העבודה היפנה אותנו לשירות התעסוקה ואני מוכרח להגיד שתוך פחות משתים עשרה שעות נפגשנו עם מנכ"ל שירות התעסוקה וצוותו.

נתן פרנקל: מר ז'אנו.

נתן פרנקל: מה נאמר לנו?

נתן פרנקל: נאמר לנו שרשומים בשירות התעסוקה סדר גודל של שלושת אלפים שש מאות פועלי בניין כולל אלה שנפלטו.

נתן פרנקל: זה מה שרשום אצלם.

נתן פרנקל: לא שלושים אלף, ארבעת אלפים איש.

נתן פרנקל: אמרתי שאני מתחייב בשם התאחדות הקבלנים, תביאו אותם מחר בבוקר, אנחנו קולטים את כולם.

נתן פרנקל: יש לנו רשימה מאיפה הם באים, שום דבר לא נעשה בנושא הזה.

נתן פרנקל: אני אקח עובד שעובד אצל מישהו בתור עוזר בית?

נתן פרנקל: הוא יהיה עובד בניין?

נתן פרנקל: במה הוא שונה מהישראלים?

נתן פרנקל: אז אם כבר, עניי עירך קודמים.

נתן פרנקל: אני אקח את הישראלים.

נתן פרנקל: אין להם פתרון.

נתן פרנקל: אבל הרחיק לכת סמנכ"ל שירות התעסוקה והציע פתרון גאוני.

נתן פרנקל: הוא אומר, הרי אצלכם סחבתם אחד מהשני עובדים, אז אנחנו נלבין את העובדים שאחד סחב מהשני.

נתן פרנקל: אמרתי לו וזה יפתור לנו את הבעיה?

נתן פרנקל: אז אולי עכשיו הם יהיו פועלים חוקיים, אבל זה יוסיף פועל אחד לענף?

פסח גרופר: לא רוצה לאכזב אותך, לא תקבל חצי פועל.

יורי שטרן: אני רק רוצה להגיד לכם.

יורי שטרן: אין לי ספק שיתנו אישור לעובדים זרים.

יורי שטרן: אלא מה?

יורי שטרן: יוציאו מכם את המיץ, היבול ירקב ואחר כך יתנו.

גדעון עזרא: אני חייב ללכת לוועדת חוץ וביטחון.

גדעון עזרא: אני מבקש להוסיף, שאני אומר לממשלת ישראל להודיע לפלשתינאים שכל העובדים מגיל מסוים ומעלה יבואו לעבודה מחר בישראל.

גדעון עזרא: אני אומר לכם את זה ברצינות.

גדעון עזרא: אני קורא לממשלה לעשות את הדבר הזה.

אברהם יחזקאל: לא אמרנו שאנחנו לא רוצים.

גדעון עזרא: סליחה.

גדעון עזרא: אני אומר לכם, אני הייתי באינתיפאדה הקודמת, ישבתי עם רבין ואני אומר לכם הישיבות הכי בעייתיות היו כל שבוע - זה לא משנה, מחבלים מפה מחבלים משם - כמה עובדים זרים הוא מאשר השבוע או איזה גיל הוא מעלה.

מאיר פרוש: ובשביל ההפרדה?

גדעון עזרא: חכה.

גדעון עזרא: אני מוכן לתת לך הרצאה על ההפרדה מפה עד להודעה חדשה.

גדעון עזרא: לא יהיה דבר כזה.

גדעון עזרא: אבל עזוב.

גדעון עזרא: אני מדבר עכשיו על העובדים הזרים.

גדעון עזרא: לקרוא לממשלה היום להגיד שפועלים מגיל כזה וכזה יכולים לעבוד בישראל.

בנימין אלון: מגיל שמונים.

גדעון עזרא: שנית, אני אומר, בסדר העדיפויות, קודם כל החקלאות ולאחר מכן בנייה.

גדעון עזרא: למרות שהבעיה יותר חריפה בענף הבנייה.

גדעון עזרא: שלישית, פעם אחת ולתמיד אני רוצה להבין: צריך לקבוע קריטריונים נוקשים בלשכות התעסוקה שמפסיקים לשלם דמי אבטלה למי שנמצא כשיר לעבודת חקלאות, ללא כל קשר למצב המיידי.

פסח גרופר: יש מישהו שמסוגל לעשות את זה בארץ?

פסח גרופר: על מה אתה מדבר?

גדעון עזרא: סליחה, אני נותן לך פתרון.

גדעון עזרא: לא יקבל דמי אבטלה, נקודה.

מאיר פרוש: כל זה עכשיו, כשצריך לתת מחר פועלים?

גדעון עזרא: אני לא מדבר רק בשבילך, אני מדבר בשביל המדינה.

גדעון עזרא: שיידע אדם שאם הוא נמצא כשיר לעבודות כאלה ואחרות הוא לא יקבל דמי אבטלה.

גדעון עזרא: אני לא אומר שזה יפתור לך את הבעיה.

נתן פרנקל: רוב הפועלים הלא חוקיים לא באו מענף הבנייה.

נתן פרנקל: יש 2000 עד 4000 איש, אבל הם לא מקצועיים.

גדעון עזרא: אם מדינת ישראל תודיע לעובדים הלא חוקיים: מי שיבוא לעבוד עכשיו בענף הבניה או בענף החקלאות, יקבל רשיון, יכול להיות שהוא יעבור.

נתן פרנקל: בבקשה.

נתן פרנקל: אם הוא מקצועי, בבקשה.

גדעון עזרא: עכשיו אני מדבר על הפער.

גדעון עזרא: אם הצעדים האלה – וצריך לתחום את זה בזמן ולא הרבה זמן – לא יביאו לשום פתרון, צריך ביד קלה לאשר עובדים זרים נוספים מחוץ לארץ וכמה שיותר מהר, עם כל ההגבלות שכאן בוועדה כבר דיברנו עליהן, על איך להעסיק אותם.

יורי שטרן: באילת יש תפוסה מלאה.

יורי שטרן: ומה?

יורי שטרן: אתה תוך יום תעשה מהם חקלאי?

גדעון עזרא: כן.

אופיר פינס-פז: ברמה המקצועית יש בעיה, אבל אתה יכול לבטל אישורים לעובדים זרים בתיירות ולתת אישורים לבנייה.

יורי שטרן: אין אישורים.

יורי שטרן: רק באילת יש ושם התפוסה היא מלאה.

יורי שטרן: בשום מקום אחר אין אישורים לעובדים זרים בתיירות, אני שוב אומר.

יורי שטרן: אין.

יורי שטרן: אני אומר לך.

גדעון עזרא: ואני אומר שצריך להיות מישהו.

גדעון עזרא: למעלה.

גדעון עזרא: אין שר אין שום דבר, אין ממשלה.

גדעון עזרא: לא יעזור שום דבר.

גדעון עזרא: אתה אמרת שאתה ממפלגת העבודה?

גדעון עזרא: אני הייתי מתבייש לומר את זה.

גדעון עזרא: אני אומר לך, ביד קלה, שיתנו למישהו סמכות במדינה הזאת שיווסת את כל הדברים ושיוכל לתת אישור לעובדים זרים.

גדעון עזרא: אחד.

גדעון עזרא: לא שבעים איש.

גדעון עזרא: אני אומר לך: לדעתי, אדוני היושב ראש, אתה חייב לצאת מפה עם קריאה חד משמעית לפתור להם את הבעיה ותפתור להם את הבעיה.

גדעון עזרא: קריאה חד משמעית אופרטיבית.

גדעון עזרא: לא דיבורים בעלמא.

פסח גרופר: אני אתפרץ לרגע.

פסח גרופר: אתם חברי הכנסת, תרוצו עם הצעות לסדר בשבוע הבא.

פסח גרופר: תרוצו כולכם יחד.

פסח גרופר: כמוני.

יורי שטרן: כרגע אין כנסת.

יורי שטרן: זאת פגרה.

יורי שטרן: אל תצעק.

פסח גרופר: מה אתם עושים?

עמי אוליאל: בשבוע הבא זה מאוחר.

יורי שטרן: דקה אחת.

יורי שטרן: קצת שקט.

יורי שטרן: כי אני באמת רוצה שלא נחכה לשבוע הבא ולא להצעות לסדר היום, אלא באמת לקדם פתרונות.

יורי שטרן: אני יוצא מתוך הנחה, חברים, שתיווצר פה חזית אחת של נציגי כל המפלגות – חבר הכנסת אבשלום וילן גם היה אמור לבוא ואני מקווה שהוא עוד יצטרף אלינו – אנחנו רוצים ליצור פה חזית אחת לטובת המשק.

יורי שטרן: כי המצב הוא מצב חירום.

יורי שטרן: לכן אין פה טעם עכשיו להתחיל בצעקות.

יורי שטרן: חבר הכנסת בני אלון, בבקשה.

בנימין אלון: אני חושב שזו פשוט אטימות ואפילו הייתי אומר מילים חריפות יותר.

בנימין אלון: זה לעמוד על דם רעך.

בנימין אלון: אנחנו שמענו עכשיו מן הרמטכ"ל שזה עתיד לקחת שנה.

בנימין אלון: אז אני רוצה לראות.

בנימין אלון: לא מזמן בגבעת זאב מצאו את הפועל הזה שהרג את הזקנים שם.

בנימין אלון: חסרים לנו אסונות במדינה?

בנימין אלון: אתה יכול לחייב חקלאים וקבלני בניין, בשערורייה שכזאת, כשאתה יודע שאתה עומד בתקופה קשה, בגלל כל מיני אמונות טפלות ואנשים לא רוצים להתפכח.

יורי שטרן: זו הערכה אופטימית.

יורי שטרן: גם אחרי שנה, אם תהיה רגיעה זה לא אומר שהפועלים יחזרו וזה לא אומר שהכלכלה שלנו תמשיך להיות באותם היחסים עם הפלשתינאים כמו שהיו.

יורי שטרן: אני לפחות בטוח שלא.

בנימין אלון: את אותן סיסמאות: נורמליזציה – הרגע שמענו – נורמליזציה, צריך לתת צ'אנס.

בנימין אלון: אני לא חושב שזה עניין של מפלגות.

בנימין אלון: אני מוכרח לומר, הרי ראש הממשלה רבין המנוח, אני מאד לא הערכתי את המדיניות שלו ואת אוסלו ואת הכל, אבל האיש היה עם רגליים על הקרקע.

בנימין אלון: הוא הכניס את כל העניין הזה כשהוא ראה למה זה גורם.

בנימין אלון: גם לו זה כאב.

בנימין אלון: הוא גם היה אדם שיודע מה זה ערך של אבטלה ושל עבודה עברית והכל.

בנימין אלון: הוא ידע להתמודד עם המציאות הכלכלית, ידע להתמודד עם המציאות החברתית ולא נכנע לסיסמאות של עצמו ולסיסמאות של חבריו.

בנימין אלון: בו בזמן שהוא חתר למה שהוא חתר פוליטית, הוא יצר את המציאות הזאת.

יורי שטרן: את זה נשאיר לערב שירה בציבור.

אופיר פינס-פז: אני מאד מצטער על הציניות של שניכם, שהיא מאד אופיינית, אגב.

אופיר פינס-פז: הרי בדיונים מסוג אחר אתם תבואו ותבכו על האבטלה ותייללו ותשמיצו.

אופיר פינס-פז: הרי אתם מדברים רק מה שהציבור רוצה לשמוע.

אופיר פינס-פז: רק.

אופיר פינס-פז: ברמה הפופוליסטית הכי נמוכה.

יורי שטרן: אתה ממש טועה.

יורי שטרן: אני מייצג ציבור שאצלו זה לא פופולרי.

אופיר פינס-פז: המצע שלך זה להביא עובדים זרים לארץ?

אופיר פינס-פז: תתבייש לך.

אופיר פינס-פז: זה המצע שלך?

אופיר פינס-פז: זה פתרון?

בנימין אלון: המצע שלי זה הפרדה.

יורי שטרן: אופיר פינס, תפסיק להשמיץ.

אופיר פינס-פז: אני לא משמיץ.

אופיר פינס-פז: איזו חבורה אתם?

יורי שטרן: תפסיק את הפוליטיקה המלוכלכת שלך ותגיד מה הפתרון לאנשים.

אופיר פינס-פז: אין לכם שום חוש.

אופיר פינס-פז: שום חוש.

אופיר פינס-פז: חבר הכנסת גדעון עזרא אומר לפחות את האמת שלו.

אופיר פינס-פז: מה אתם אומרים?

אופיר פינס-פז: הכל פופוליסטי.

בנימין אלון: כן, האמת שלו כי היא האמת שלך.

בנימין אלון: אחרת זה פופוליסטי.

בנימין אלון: אתה ענייני.

בנימין אלון: שמענו כמה שאתה ענייני.

בנימין אלון: הוא לא אמר מילה לעניין.

יורי שטרן: דקה.

יורי שטרן: אל תפריע.

יורי שטרן: מה הפתרון שלך?

יורי שטרן: עניינית?

אופיר פינס-פז: עכשיו בוא נתחיל.

יורי שטרן: אני מצטער מאד שזאת הגישה שלך.

יורי שטרן: זה ממש חבל.

יורי שטרן: מדובר פה במצב חירום ואתה סתם משמיץ.

יורי שטרן: חי בעננים.

אופיר פינס-פז: אתה פשוט נוקט בפוליטיקה שהיא מגעילה.

אופיר פינס-פז: פשוט מגעילה.

אופיר פינס-פז: אתה מנהל את הוועדה הזאת, באמת…

יורי שטרן: אני מנהל את הוועדה הזאת הרבה יותר טוב מכל יושב ראש אחר.

אופיר פינס-פז: כל הזמן בהערות, בציניות.

אופיר פינס-פז: תתחיל לטפל בדברים ברצינות.

אופיר פינס-פז: תביא לפה את השרים, תתחיל לנהל וועדה בצורה מקצועית.

אופיר פינס-פז: תביא לפה את שירות התעסוקה, מה אתה מביא לפה?

אופיר פינס-פז: פופוליטיקה?

אופיר פינס-פז: זה מה שאתה עושה.

יורי שטרן: אתה רוצה לדבר לעניין?

בנימין אלון: לא.

בנימין אלון: הוא רוצה לתת ביקורת.

בנימין אלון: זה מה שהוא רוצה.

אופיר פינס-פז: מותר לי.

אופיר פינס-פז: מותר לי לבוא לישיבה כזאת בלי שיש לי פה את שר העבודה או שר הפנים…

יורי שטרן: אני מצטער על השרים שלך שהם לא מגיעים לישיבות.

אופיר פינס-פז: בלי מנכ"ל שירות התעסוקה.

יורי שטרן: הם הוזמנו ולא הגיעו.

יורי שטרן: זאת הממשלה שלך, חבר הכנסת פינס-פז.

יורי שטרן: זאת הממשלה שלך.

יורי שטרן: כמה שיותר מהר היא תתחלף יותר טוב לעם ישראל.

יורי שטרן: זאת הממשלה שלך המלוכלכת, המטומטמת, הלא יודעת לעבוד.

יורי שטרן: לכן הם לא מגיעים.

יורי שטרן: אני שלושה ימים מנהל משא ומתן עם לשכתו של שר הפנים שיבוא אלינו בשביל לדון בנושא של לגליזציה.

יורי שטרן: אני צריך לבקש ממנו?

יורי שטרן: הוא חייב לבוא לפני הכנסת.

יורי שטרן: זה שהם לא מגיעים, זו הממשלה שלך, אבל אתה תתייחס לעניין.

בנימין אלון: זה חוק יסוד.

בנימין אלון: חוק יסוד הכנסת שהם חייבים לבוא.

אופיר פינס-פז: אני שמח קודם כל, אדוני היושב ראש, שירדת מהציניות והתחלת להתעצבן.

אופיר פינס-פז: זה מראה שאתה רציני.

יורי שטרן: אני התעצבנתי לפני כן.

יורי שטרן: אתה פשוט כדרכך מאחר לישיבות אז לא שמעת אותי מעוצבן.

אופיר פינס-פז: זה מראה שהנושא מתחיל להיות חשוב.

אופיר פינס-פז: עד עכשיו כל הזמן צחקת וזלזלת ושלחת הערות ציניות.

אופיר פינס-פז: עכשיו סוף סוף נכנסת לאווירה הנכונה, כי זו האווירה הנכונה ולא כל הציניות הזו והלגלוג הזה.

אופיר פינס-פז: אתה גומר את הישיבה ואיכפת לך?

אופיר פינס-פז: העיקר שיהיה כתוב שהממשלה לא בסדר.

יורי שטרן: גם כך זה יהיה כתוב.

יורי שטרן: כולם יודעים את זה.

יורי שטרן: בשביל זה אני לא צריך לכנס את הוועדה הזאת.

אופיר פינס-פז: כך אתה תפתור בעיות?

יורי שטרן: סליחה, חבר הכנסת פינס – פז.

יורי שטרן: אתה רוצה לדבר לעניין?

יורי שטרן: דבר לעניין.

פסח גרופר: מה אתה מציע לנו?

פסח גרופר: לנו כואב.

פסח גרופר: אנחנו לא פוליטיקאים.

פסח גרופר: מה אתה מציע לנו?

פסח גרופר: תגיד לנו כמה מילים טובות.

אופיר פינס-פז: מה שאתה שכחת בפוליטיקה אני עוד לא למדתי.

פסח גרופר: אני מבקש ממך, תגיד לנו במה אתה יכול לעזור לנו.

אופיר פינס-פז: תכף נטפל אחד אחד.

פסח גרופר: אני לא מייצג פוליטיקאים.

פסח גרופר: אני מייצג חקלאים.

בנימין אלון: בבניין הזה הם לא יקבלו עזרה.

בנימין אלון: בגישה הזאת אין צ'אנס.

בנימין אלון: חבל על הזמן.

יורי שטרן: למה?

יורי שטרן: חבר הכנסת אופיר פינס – פז הוא לא חיוני בשבילי כדי שיתנו עזרה.

אופיר פינס-פז: עכשיו אני רוצה לומר כמה דברים בנושא הזה.

יורי שטרן: כן.

אופיר פינס-פז: אני יודע שהיום זה מצב חירום ואני בהחלט סבור שזה מצב חירום ואין מצב חירום רק בביטחון.

אופיר פינס-פז: מצב חירום יש לו השלכות, לצערי על כל אורחות החיים של מדינת ישראל, כולל על הכלכלה הישראלית.

אופיר פינס-פז: אני לא מתכוון להתעלם מזה ואני לא חושב שהממשלה צריכה להתעלם מזה, אבל אני מציע שגם אנחנו, כמי שעוסקים בנושא העובדים הזרים כבר הרבה שנים, לא נתעלם מעקרונות היסוד שלנו וגם אם צריך לקחת החלטות לא שגרתיות צריך לדעת איך לקחת אותן ולא לעשות פה קטסטרופה.

אופיר פינס-פז: כי אני חושב, שבתקופה של ממשלת רבין, זכרונו לברכה, יצרו קטסטרופה בנושא העובדים הזרים.

אופיר פינס-פז: זו דעתי.

אופיר פינס-פז: אין לי שום אידיאליזציה של התקופה הזאת שפתחו את הכל.

אופיר פינס-פז: מישהו אחר כך טיפל בזה?

אופיר פינס-פז: כשנגמר מצב החירום אז, המצב הביטחוני, מישהו החזיר את העובדים הזרים הביתה, או שנשארנו פה עם מאתיים אלף עובדים זרים שאנחנו "מתחרבשים" אתם כבר עשר שנים?

בנימין אלון: על מה מדובר פה?

בנימין אלון: מה אתה רוצה?

אופיר פינס-פז: אני רוצה שננתח את זה בקונטקסט רלוונטי.

אופיר פינס-פז: כי אני מקווה שגם נצא מהתקופה הזאת.

אופיר פינס-פז: אני רוצה שכל הכלים שהיום נצטרך לתת לקבלנים ולחקלאים, יהיו כלים רלוונטיים לתקופה, במהירות, אבל שנדע גם שכשיוצאים מהתקופה הזאת, אנחנו יוצאים גם מכל העובדים הזרים האלה.

אופיר פינס-פז: זה לא פשוט.

אופיר פינס-פז: כמו שאני אומר ביושר לליכוד למשל – וזה דומה – הליכוד אומר:

אופיר פינס-פז: אנחנו חייבים לעזור בממשלת חירום.

אופיר פינס-פז: אנחנו לא רוצים אחדות.

אופיר פינס-פז: אני אומר: מאה אחוז.

אופיר פינס-פז: לא ביקשתי מכם.

אופיר פינס-פז: מקימים ממשלת חירום, לא ממשלת אחדות.

אופיר פינס-פז: אני אומר ככה: במצב חירום צריכים לתת פתרונות חירום.

אופיר פינס-פז: לא פתרונות שאחר כך פסח גרופר, על השלושה חודשים של החירום, יעשה קפיטל חמש שנים קדימה.

אופיר פינס-פז: לא רוצה.

אופיר פינס-פז: כי יש לי עוד שיקולים.

פסח גרופר: מה זה לעשות קפיטל?

אופיר פינס-פז: קפיטל זה להחזיק עובדים זרים מעל ומעבר למה שמדינת ישראל צריכה על פי דעתנו.

פסח גרופר: אתה יודע שאני לא יכול להחזיק מעל ומעבר.

יורי שטרן: דקה אחת.

יורי שטרן: יש פה אסכולה בולשביקית.

יורי שטרן: כי הוא אומר שיש אנשים שיודעים יותר טוב מה צריך לעשות.

יורי שטרן: כן.

אופיר פינס-פז: מה אני מציע?

אופיר פינס-פז: אני חושב שנשמעו כאן טיעונים חשובים, שאני מסכים עם חלק גדול מהם.

אופיר פינס-פז: אני חושב שמי שחושב שאפשר להביא פתאום יש מאין עשרים אלף עובדי בניין שלא ראו בניין בחיים שלהם, רק בגלל שהם כרגע לא עובדים, משלה את עצמו.

אופיר פינס-פז: אני לא מסכים שישראלים לא יכולים לעבוד בבניין או בחקלאות.

אופיר פינס-פז: אני לא מסכים, אבל אני לא חושב שזה קשור למצב החירום.

אברהם יחזקאל: אתה לא בדקת את זה.

אברהם יחזקאל: אם אתה לא מסכים, אתה לא מכיר את הנושא.

אברהם יחזקאל: אני ניסיתי, אבל הוא רוצה לקבל את הצ'ק משירות התעסוקה.

אברהם יחזקאל: לא ממני.

יורי שטרן: אל תפריע.

יורי שטרן: חבר הכנסת אופיר פינס – פז יצעד בראש המצעד של העובדים הישראלים לבנין ולחקלאות.

יורי שטרן: כן.

אופיר פינס-פז: עכשיו, שחזרת לציניות, זה בסדר.

אופיר פינס-פז: סימן שנרגעת.

יורי שטרן: הייתי במתח.

יורי שטרן: אולי אני אשמע פתרון.

יורי שטרן: כן.

אופיר פינס-פז: לכן, אני מציע כך: קודם כל לקבל את הנוסחה שאומרת שבמצב חירום צריכים לתת פתרונות חירום גם לסקטור הכלכלי, קרי, במקרה הזה, לחקלאים ולקבלנים.

אופיר פינס-פז: זה לא ייפתר באמצעות הלבנת עובדים זרים.

אופיר פינס-פז: אני אומר את זה למי שמייצג פה את הממשלה.

פסח גרופר: אין.

פסח גרופר: אין ממשלה פה.

אופיר פינס-פז: אני לא מאמין בזה.

אופיר פינס-פז: אנחנו ניסינו את הפתרונות האלה גם במצבים רגילים.

אופיר פינס-פז: זה לא עובד.

אופיר פינס-פז: זה מסובך מאד, זה מורכב מאד.

אופיר פינס-פז: צריך לבוא לשתי הקבוצות האלה, שהן קבוצות מאורגנות, גם החקלאים וגם הקבלנים, לסכם אתם על הצרכים האמיתיים אחרי בחינה, במהירות ולסכם אתם על תקופה.

פסח גרופר: כן.

פסח גרופר: נלך על זה.

אופיר פינס-פז: על תקופה מוגבלת עם פיקוח מלא.

אופיר פינס-פז: האנשים האלה באים למצב החירום – מצדי תוך יומיים שלושה לארץ, כי המערכות קיימות.

אופיר פינס-פז: זה לא שצריך עכשיו להתחיל לגייס ולחשוב מאיפה – והם חוזרים תוך x חודשים הביתה.

פסח גרופר: כן.

פסח גרופר: עם בטוחות.

פסח גרופר: עם ערבויות.

פסח גרופר: עם ערבויות כספיות.

אופיר פינס-פז: אני אומר לכם, את זה צריך לעשות, אני חושב שצריך לעשות את זה מהר, אני לא חושב שיש בעיה יותר מדי גדולה לעשות את זה ואני מציע שלהצעה מהסוג הזה, אם נוכל להתלכד, נתלכד.

יורי שטרן: איך סוף ההופעה שלך קשור לתחילתה?

בנימין אלון: זה לא פופוליסטי?

יורי שטרן: חבל, חבר הכנסת פינס –פז, היית קודם יותר טוב.

יאיר פרץ: אני מצטרף להצעה של חבר הכנסת פינס.

יאיר פרץ: ההצעה היא נכונה ונבונה ואני חושב שכדאי לכנס באמת את כל הגורמים הרלוונטיים.

יאיר פרץ: שהוועדה תשב עם שר העבודה והרווחה, עם שר הפנים, עם הממונים, עם שר האוצר, עם כל הגורמים.

עמי אוליאל: רק שזה יהיה תוך יומיים.

עמי אוליאל: לא חודשיים.

יאיר פרץ: לא.

יאיר פרץ: מיידי.

יאיר פרץ: אני מאמין באמונה שלמה שאפשר יהיה לתת פתרון מיידי לתחום הזה.

יורי שטרן: אוקיי.

יורי שטרן: היו מספר אנשים שביקשו זכות דיבור.

יורי שטרן: אנחנו נשמע אותם ואנחנו נסכם.

יורי שטרן: אני רק מבקש, חברים, סליחה, אני רק אבקש אחר כך התייחסות של נציגי משרד השיכון ומשרד האוצר שנמצאים פה ואנחנו אחר כך נסכם.

יורי שטרן: לפי התור.

יורי שטרן: שלמה רייזמן, בבקשה.

שלמה רייזמן: כיוון שחבר הכנסת פינס דיבר על הכללים, סיפור אחד לפני העניין.

שלמה רייזמן: עבדו אצלי בבית שלושה פועלים ממאואיה.

שלמה רייזמן: זה כפר על יד אום אל פחם.

שלמה רייזמן: הם אומרים לי: ביום ראשון אנחנו נבוא רק בעשר.

שלמה רייזמן: אמרתי להם למה רק בעשר?

שלמה רייזמן: הוא אומר: שמע, אנחנו צריכים להירשם לאבטלה בבוקר, אז אנחנו מאחרים קצת.

שלמה רייזמן: צריכים לעמוד בתור, זה לוקח קצת זמן.

שלמה רייזמן: זאת אומרת שמהמאה שישים אלף מובטלים האלה, לפחות שלושים ארבעים אחוז עובדים.

שלמה רייזמן: שלא יבואו עם הסיפורים של האבטלה וכדומה.

שלמה רייזמן: זה סיפור מהחיים.

בנימין אלון: כן.

בנימין אלון: סליחה, אדוני היושב ראש, אם אפשר ביחס לסוף דבריו של אופיר, אם אפשר להתרכז רגע, לנסות לפתח פה איזשהו סיפור מעשי.

שלמה רייזמן: זה רק היה סיפור מהחיים.

בנימין אלון: האם שנה, חצי שנה, מה האפשרויות?

שלמה רייזמן: אני רוצה לומר לכם: החקלאות – גם הבנין, אבל הם ידברו בשם עצמם, הם עושים את זה טוב – החקלאות קורסת.

שלמה רייזמן: לא רק בגלל הפועלים.

שלמה רייזמן: הפועלים, כמו שאמר פסח גרופר בסיום דבריו, זה המסמר האחרון בארון המתים.

יורי שטרן: לא, יש גם מים ויש עוד גזירות.

שלמה רייזמן: ממשלה שלא מסוגלת להחליט על חמישה מתקני התפלה למים שיתנו 250 מיליון קוב מים, ממשלה שלא מסוגלת להוביל מים…

יורי שטרן: לא, סליחה.

יורי שטרן: תהיה ענייני.

שלמה רייזמן: לא תהיה מסוגלת גם לקבל החלטה בעניין פועלים.

יורי שטרן: היא תקבל אותה.

יורי שטרן: השאלה היא רק מתי.

שלמה רייזמן: עכשיו, לשאלה של חבר הכנסת בני אלון.

שלמה רייזמן: אפשר לסכם על נוסחה שאומרת, שבסיום תקופת החירום יחזרו הפועלים לארצם.

שלמה רייזמן: בתנאי שיהיה תחליף לעניין הזה ושהסיפורים על תלמידי הישיבות וילדי בית ספר, ילדים נחמדים, כולל הילדים שלי, אבל לקטוף תפוזים בפרדס…

בנימין אלון: אתה חותם חוזה עם חברה.

בנימין אלון: אתה יכול לחתום לתקופה מוגבלת?

שלמה רייזמן: כן.

שלמה רייזמן: אתה יכול.

שלמה רייזמן: אתה יכול לחתום אתם על שנה.

שלמה רייזמן: לא פחות משנה.

שלמה רייזמן: לשנה אתה יכול לחתום.

שלמה רייזמן: אין שום בעיה.

שלמה רייזמן: אפשר לעשות את זה.

יורי שטרן: תוך כמה זמן אפשר להביא את הפועלים?

שלמה רייזמן: תוך ארבעה עשר יום.

יורי שטרן: אני מבין שארבעה עשר יום זה גם יותר מדי.

יורי שטרן: נכון?

שלמה רייזמן: זה יותר.

שלמה רייזמן: אני אמרתי ארבעה עשר יום בכוונה, שלא תגידו שאמרתי עשרה ימים.

שלמה רייזמן: אפשר להזיז אותם במהירות.

שלמה רייזמן: יש חברות כוח אדם שעומדות מולנו בתאילנד, אתה נותן צלצול טלפוני ואחרי יומיים שלושה הם נוחתים כאן בארץ, מחולקים.

שלמה רייזמן: אנחנו בנויים לזה, יש לנו מגורים, יש לנו סידורים, הכל מסודר.

שלמה רייזמן: הכל מאורגן.

נתן פרנקל: אני רוצה לתת תשובה לשאלתו של חבר הכנסת אלון.

נתן פרנקל: כל זמן שיגידו לנו שצריך להביא את הפועלים – אם זה לשבעה חודשים, שמונה חודשים, תשעה חודשים , זו רק שאלה של כסף – זה מצב חירום כרגע, אנחנו מוכנים להביא אותם.

נתן פרנקל: יגידו לנו חצי שנה, נביא אותם לחצי שנה עם התחייבות.

נתן פרנקל: אם אחר כך צריך להאריך, נאריך.

נתן פרנקל: אנחנו כרגע לא פועלים בעידן נורמלי, אנחנו בעידן לא נורמלי ומתנהגים בצורה לא נורמלית ומה שיחליטו כך אנחנו נעשה.

נתן פרנקל: אנחנו איננו רוצים להערים קשיים.

נתן פרנקל: אנחנו רוצים ללכת עם הממשלה, רק רוצים להרגיש שיש לנו פרטנר.

נתן פרנקל: אנחנו כולנו, גם החקלאים, גם הבנאים, אנחנו פרטנרים.

יורי שטרן: כן.

יורי שטרן: נציגי המשרדים אני רוצה בסוף, לסיכום.

יורי שטרן: כן.

עמי אוליאל: אני מאירגון מגדלי הפירות.

עמי אוליאל: דווקא לנוכח דבריו של חברי – והוא חבר שלי – חבר הכנסת אופיר פינס, אני רוצה קודם כל לחזק את היושב ראש ואת אומץ לבו…

יורי שטרן: לנוכח דבריו?

יורי שטרן: יפה.

יורי שטרן: כן.

עמי אוליאל: כן.

עמי אוליאל: לנוכח דבריו.

עמי אוליאל: אני חושב שהצגת את הדברים בצורה מדויקת ונכונה ורואים שעשית שיעורי בית ואני בהחלט שותף, אדרבא.

עמי אוליאל: אני חושב שאתה היית פה היום נציג נאמן של החקלאים בדרך ההצגה של הדברים וצריך לומר את זה.

עמי אוליאל: זו הצגה נכונה של הדברים.

יוסי ארבל: מכל הנוכחים, אתה יכול להגיד.

עמי אוליאל: יפה.

עמי אוליאל: אז יופי שחברי מהבניה ומהמגזרים האחרים מצטרפים אלי וזה בהחלט לזכותך, אדוני היושב ראש.

יוסי ארבל: חבל שחבר הכנסת פינס לא פה.

יורי שטרן: אל תדאג.

יורי שטרן: הוא לא היה שומע.

עמי אוליאל: אני רוצה בבקשה לתת פה נתונים דווקא על אחד מענפי הפירות שהוא באמת בבעיה הכי קשה כרגע.

עמי אוליאל: זה ענף הזיתים.

עמי אוליאל: ענף הזיתים מתפרנסות ממנו כשבע מאות משפחות בכל חלקי הארץ.

עמי אוליאל: יהודים וערבים.

עמי אוליאל: ענף הזיתים למאכל בלבד.

עמי אוליאל: לא לשמן.

עמי אוליאל: הוא בבעיה קשה.

עמי אוליאל: אנחנו בעצם היינו צריכים להתחיל את המסיק כבר לפני סוכות.

עמי אוליאל: בחג הסוכות אפילו תכננו פסטיבל הזית שבוטל בגלל המאורעות, תכננו מסיק עם ילדים ועם תיירים בכרמי הזיתים, כדי באמת לקרב את החקלאות וגם זה בוטל, או צומצם מאד בגלל המאורעות.

עמי אוליאל: אנחנו כבר נמצאים בשבוע האחרון של המסיק המתוכנן.

עמי אוליאל: הזיתים משחירים על העצים וברגע שהם משחירים הם לא ראויים לכבישה והם לא ראויים לדבר, אפשר אולי לעשות מהם שמן זית ברבע מהמחיר וזה לא מתאים.

עמי אוליאל: להבדיל מזיתי שמן שבאים מכרמים בבעל, זיתי המאכל באים מכרמים מעובדים ומושקים ומטופחים במהלך כל השנה בשביל השבועיים של המסיק.

עמי אוליאל: אם אנחנו מפסידים את השבועיים של המסיק…

יורי שטרן: אם רשויות הביטחון תסכמנה לתת אישורים?

עמי אוליאל: על זה אני רוצה לדבר.

עמי אוליאל: אני רק מנסה להדגיש שכל הפתרונות שמציעים פה כרגע, כולל עובדים זרים, כולל הבאה מיידית, לא מתאימים לענף הזית ברגע הנתון.

עמי אוליאל: אם היו מדברים לפני חודש, אולי אפשר היה לדבר על זה.

עמי אוליאל: כרגע – ואני פונה פה במקרה הזה לנציג מתאם הפעולות בשטחים…

יוסי שריד: אני אמרתי דברים ברורים.

עמי אוליאל: כן, הכל טוב ויפה, אבל עד שאני לא רואה את הפועלים, אני לא מאמין לכלום.

עמי אוליאל: מדובר פה באלף חמש מאות עובדים קבועים שמלווים את הנושא מהשטחים, שמונהגים על ידי קבלנים בדרך כלל ערבים ישראלים, שמביאים את הפועלים האלה, מוסקים את כרמי הזיתים, במהלך התקופה הזו, אלף וחמש מאות הפועלים האלה עברו כבר סגרים רבים במהלך השש-שבע שנים האחרונות.

עמי אוליאל: כמעט בכל שנה מהשנים האחרונות מסיק הזיתים נפל בדיוק על תקופה של סגר ובכל זאת נמצאה הדרך להביא את אותם פועלים שמכירים אותם, את השמות שלהם, הם מוכרים, ידועים ואפשר במהלך קצר מאד להביא אותם ולהציל עדיין ברגע האחרון את הענף הזה.

עמי אוליאל: מדובר על ארבעה עשר אלף טון זיתים, על ערך של ארבעים מיליון שקל, שאם לא נמסוק אותם בשבוע הקרוב, זה הולך לטמיון, עם פרנסתן של שבע מאות משפחות חקלאים בכל חלקי הארץ.

עמי אוליאל: אני לא רוצה להרחיב על דברים אחרים ועל ענפים אחרים.

עמי אוליאל: אני חושב שגם אברהם דניאל מהפרחים וגם מאיר יפרח הציגו את הבעיה בצורה מדויקת ונכונה ואני מצטרף אליהם ואני מבקש את הפתרון המיידי הזה.

עמי אוליאל: אם והיה ויהיה טוב וירצו להיערך למסיק של שנה הבאה בכל דרך אחרת, אנחנו נשמח מאד, אבל בשלב הזה, צריך את מה שהצעתי ואת מה שאני מבקש.

עמי אוליאל: תודה רבה.

יורי שטרן: תודה.

מנחם דווידזון: אני מנכ"ל המועצה לשיווק פרי הדר ואני רוצה לייצג את ענף ההדרים.

מנחם דווידזון: צריך להיות ברור – ואני לא רוצה לחזור על הדברים – ענף ההדרים עשה תמיד את כל הניסיונות, חינך את העם, חינך תלמידים.

מנחם דווידזון: ניסינו, ננסה גם הפעם, אבל זו יותר תרומה למוראל של עם ישראל ולא תרומה לפרדסן.

מנחם דווידזון: ההיפך.

מנחם דווידזון: הפרי שייקטף יהיה פחות טוב, יהיה לא באיכות הנכונה וכן הלאה.

מנחם דווידזון: אני בא מנמל אשדוד.

מנחם דווידזון: עומדות שתי אוניות שהולכות ליפן.

מנחם דווידזון: הן ריקות, הן לא מתמלאות, יש לנו בעיה חמורה עם שחיקת מטבעות בשוק, אתם כולכם יודעים.

מנחם דווידזון: ענף ההדרים וענף הפרחים סובלים, מנסים לקיים את הייצוא.

מנחם דווידזון: הייצוא חשוב.

מנחם דווידזון: Jafa בעולם זה משהו שעם ישראל גאה בו וזה מחזיק את עם ישראל.

מנחם דווידזון: הרבה דורות, כמו פסי גרופר ועוד יותר.

מנחם דווידזון: השוק היפני הוא שוק של יינים.

מנחם דווידזון: הוא שוק דולרי.

מנחם דווידזון: יפן וקוריאה.

מנחם דווידזון: בשנה שעברה בזמן הזה כבר שלחנו שתי אוניות.

מנחם דווידזון: היום, אחת בדרך, השניה עומדת ריקה בנמל אשדוד, השלישית מחכה, זה כסף טוב.

מנחם דווידזון: אני יכול לתת לכם מספרים.

מנחם דווידזון: זה מיליון וחצי תיבות עם קוריאה, של סוויטי, של פומלית נהדרת שהיפנים מחכים לה.

יורי שטרן: מהפתרונות שדובר עליהם פה, מה מתאים לענף שלכם?

מנחם דווידזון: יש מקום לשחרר, לפי דעתי, במידה מסוימת גם בשיטה של הזיתים.

מנחם דווידזון: גם פה יש אנשים ורשימות מסודרות מאד של קבלנים שמאד מאורגנים.

מנחם דווידזון: אבל גם זה לא יפתור.

מנחם דווידזון: אנחנו צריכים כרגע עוד שלושת אלפים עובדים זרים.

מנחם דווידזון: לנו מספיק לחצי שנה, אבל אם יתנו אותם לשנה זה יהיה עוד יותר טוב.

מנחם דווידזון: זה כולל את הבעיה של האלף המנויידים שלא חזרו אלינו.

מנחם דווידזון: אלף עובדים נמצאים בלבנון, לא חזרו.

מנחם דווידזון: היו פותרים חלק מהבעיה.

מנחם דווידזון: בתקופה הזו אנחנו צריכים שבעת אלפים עובדים בקטיף, בשיא העונה, שזה החל מחנוכה ואילך, אנחנו צריכים שנים עשר אלף עובדים.

מנחם דווידזון: בלי זה ענף ההדרים שקוטף 850 אלף טון פרי מכל הזנים לא יכול לתפקד וזה מה שאני צריך כרגע.

מנחם דווידזון: אנחנו צריכים מהיום למחר.

מנחם דווידזון: אפשר להביא עובדים תאילנדים, אפשר לשחרר לנו משהו מהשטחים.

מנחם דווידזון: זה עשוי לפתור משהו, כי הפרי מתקדם בהבשלה על העצים.

מנחם דווידזון: הסוויטי הזה, הפומלית הזו, היא ירוקה.

מנחם דווידזון: בעוד שבועיים אי אפשר כבר יהיה לקטוף אותה.

מנחם דווידזון: צריך לקטוף אותה מחר.

יורי שטרן: רק תסביר לי, אם אתה מדבר על עד שבועיים, האם אפשר להביא?

מנחם דווידזון: אפשר להביא.

מנחם דווידזון: תוך שבוע אפשר להביא הנה פועלים, אבל צריך לקבל אישור.

מנחם דווידזון: נביא ונקטוף.

מנחם דווידזון: צריך להביא מיד פועלים וצריך לשחרר פועלים מהשטחים.

אברהם יחזקאל: אתה לא תביא אותם בחיים בשבוע.

אברהם יחזקאל: יש פה בירוקרטיה, יש משרד הפנים, שירות תעסוקה, שגרירות, עזוב.

אברהם יחזקאל: אתה לא יכול ביומיים.

מנחם דווידזון: אבל צריך לאשר את זה?

יורי שטרן: רק רגע.

יורי שטרן: משרד השיכון ומשרד האוצר.

יורי שטרן: כן, בבקשה.

רחל הולנדר: בקצרה, כי בעצם רוב הדברים נאמרו.

רחל הולנדר: ענף הבניה נמצא כנראה כרגע בבעיה אמיתית, כפי ששמענו, מאחר ולא מדובר על תקופה קצרה אלא על תקופה ממושכת.

רחל הולנדר: שמענו מספרים: 45% מהמועסקים בענף הם עובדים זרים, פלשתינאים או עובדים מחו"ל.

רחל הולנדר: גם מקרב הישראלים, שזה למעלה מחמישה אחוז מהמועסקים בענף, 40% הם ערבים ישראלים.

רחל הולנדר: אם גם כאן יש שיבושים בהגעה אז אנחנו בבעיה אמיתית ואם הבעיה לא נפתרת תוך חודש חודשיים אז ישנה בעיה שאי אפשר להתעלם ממנה.

רחל הולנדר: צריך להעיר כאן עוד הערה אחת, שלא מדובר רק על סקטור הקבלנים והעזרה להם.

רחל הולנדר: סך הכל מדובר על רוכשי דירות במשק ועל האוכלוסייה בארץ.

רחל הולנדר: בשנה יש לפחות שלושים אלף רוכשי דירות חדשות.

רחל הולנדר: הם רוכשים את הדירות בשלבי בניה שונים.

רחל הולנדר: הרוב דווקא בשלבים הראשונים, של שלד ולא בגמר.

רחל הולנדר: זאת אומרת שיש ציבור ניכר של זוגות צעירים, של עולים ושל אחרים, שמשלמים משכנתאות מאחר והם רכשו דירה, משלמים שכר דירה אם הם חסרי דירה והם ימתינו.

רחל הולנדר: אם אומרים להם חודש תמתינו, לא נורא.

רחל הולנדר: אם מדובר כאן על תקופה יותר ממושכת, לא רק שיש עליהם נטל כספי כפול, הם גם לא משחררים את הדירה שהם גרים בה בשכירות היום לצרכנים נוספים.

רחל הולנדר: זאת אומרת שבמצב הזה – ואני אומרת את זה בלב חצוי – כנראה שאין מנוס מאשר להתיר איזושהי תוספת של הבאת עובדים זרים.

יורי שטרן: יש לכם הערכה מספרית, או שאתם סומכים על הערכת הקבלנים?

רחל הולנדר: את זה צריך לקבוע, אבל הייתי אומרת שבין חמשת אלפים לעשרת אלפים, יכול להיות.

רחל הולנדר: צריך לשבת ולקבוע יותר במדויק, אבל עלול להיות אפילו דבר כזה אם מדובר בתקופה יותר ממושכת.

רחל הולנדר: אני הייתי רוצה עוד מילה להפנות לקבלנים בכל זאת.

רחל הולנדר: לבקש שהם מצדם יתנו עזרה וכתף וייעוץ כיצד אפשר בכל זאת לסייע בתחום התיעוש, או גם בתחומים אחרים.

רחל הולנדר: כי המשרד ניסה לעשות ולבדוק בתחום הזה וזה לא ברגע, ואולי זה לא בדיוק הזמן, אבל הייתי מבקשת שהם בכל זאת יעשו זאת.

רחל הולנדר: מסייעים ועוזרים לקבוצה הזו כי זה הצורך וזה ההכרח, יחד עם זאת כדאי היה לשמוע מה מציעים לפעולה בתחום הזה.

יורי שטרן: תקימו צוות משותף, המשרד והקבלנים ואולי אנשי האוניברסיטאות שבתחום הבניין.

רחל הולנדר: אנחנו יושבים על זה.

רחל הולנדר: זה לא פשוט.

רחל הולנדר: המשמעות של התיעוש היא שצריך פחות פועלים, לא משנה מאיזה סוג.

יורי שטרן: אני, בכוונה, הלכתי למרכז עזריאלי בתל אביב, שזה אולי אתר הבניה הכי מתקדם ועדיין הוא מבוסס על כוח עבודה זר.

יורי שטרן: אבל אני מאד בעד.

יורי שטרן: אנחנו דיברנו על זה מספר פעמים.

יורי שטרן: אתם, כמשרד, צריכים ליזום את זה על בסיס בין משרדי עם שיתוף גורמים במשק ולהציע הצעה.

יורי שטרן: זה מחייב שינויי חקיקה ומיסוי, זה מחייב שינויי תכנון ערים, זה הרבה מאד דברים שצריכים ללכת ביחד.

יורי שטרן: זו לא רק גישה אחת וזה בוודאי לא לרגע זה.

רחל הולנדר: לגבי הדבר האחרון ששאלת אותי, כמה אני מציעה יחד אחרי בדיקה, אז אלה המספרים שיש לנו, אבל שווה לבדוק.

יורי שטרן: אוקיי.

יורי שטרן: תודה.

יורי שטרן: משרד האוצר.

עמיחי כץ: משרד האוצר מתנגד להבאת עובדים זרים.

יורי שטרן: את זה אנחנו שמענו.

יורי שטרן: מה התשובות שלכם?

יורי שטרן: אל תחזור להחלטות, כביכול, שהחלטתם לא להחליט.

יורי שטרן: אני שואל אותך: הרי אתם, משרד האוצר, אתם צריכים גם לראות לא רק את החשבונאות ולא רק את הדמגוגיה, אלא גם תוצאה עיסקית כלכלית של המצב.

יורי שטרן: שמעתם את מה שקורה בחקלאות.

יורי שטרן: שמעתם גם על הטווחים של הזמן שבהם צריכים להחליט.

יורי שטרן: התייחסותך.

אפרים כהן: סליחה.

אפרים כהן: אדוני היושב ראש, אני מאד מבקש.

אפרים כהן: פה יושבים פקידים מקצועיים.

אפרים כהן: רק לפני יומיים ישבו שרים שהם קובעים לגבי הפקידים המקצועיים.

יורי שטרן: אני לא רוצה להכניס אתכם לשום מצב לא נעים.

אפרים כהן: אם יש טענה כלפי השרים, בבקשה.

אפרים כהן: ישבו שלושה שרים מכובדים.

אפרים כהן: שר השיכון, שר האוצר ושר העבודה.

אפרים כהן: ישבו ועברו על הנושא הזה במשך שעתיים ודנו בנושא ופה נדרשים פקידים מקצועיים להגיב על מה שאמרו שרים.

יורי שטרן: לא על מה שאמרו שרים.

יורי שטרן: על מה שאמרו אנשי המשק פה.

יוסי שריד: אם יורשה לי, אדוני היושב ראש, א', אנחנו בהחלט מביכים פקידים כמו שאמר מר כהן.

יוסי שריד: זה באמת לא נעים.

יורי שטרן: אוקיי.

יוסי שריד: ב', אני מבין שבאמת מצטיירת פה איזושהי הצעה להחלטה שנראית חיובית, סבירה, הגיונית.

יוסי שריד: אני חושב שמיצינו את העניין.

יוסי שריד: לכולנו יש גם עיסוקים אחרים.

יוסי שריד: תקבלו איזושהי החלטה ברוח הדברים של חבר הכנסת פינס…

בנימין אלון: רק שניה, בכל אופן כדי להשלים.

בנימין אלון: אם אפשר, אדוני היושב ראש, נשמע מנציגת משרד הפנים, בתיה כרמון, מבחינת הערכות משרד הפנים בנושא.

יורי שטרן: אני מאד מודה לכם על העזרה, אבל אני בכל זאת רוצה לשמוע את נציג האוצר.

יוסי שריד: כן, אבל אני לא רוצה להביך אותו.

יורי שטרן: אני לא מביך אותו.

יורי שטרן: הוא אדם בעל השכלה כלכלית, הוא שמע את הטענות.

יורי שטרן: לכן אמרתי: אל תחזור אל החלטות השרים.

יורי שטרן: בבקשה.

עמיחי כץ: אנחנו רואים את ההשפעות השליליות של העובדים הזרים וצריך לקחת גם את זה בחשבון, שגם אם תהיה פגיעה בחקלאות או בבניין ובסופו של דבר פגיעה בכל אזרחי ישראל אם המחירים יעלו, עדיין זה לא מגיע להערכה של העלות של העובדים הזרים.

עמיחי כץ: שהם כידוע פוגעים בעיקר במקבלי הבטחת הכנסה או מקבלי הכנסה נמוכה.

עמיחי כץ: דוחקים אותם משוק העבודה.

עמיחי כץ: כולם יודעים את זה ואני לא חושב שמישהו פה מערער על זה.

יוסי הראל: הפלשתינאים הם זרים?

יוסי הראל: רק לצורך הוויכוח.

יורי שטרן: הם לא פוגעים בפרנסה?

יורי שטרן: סליחה.

יורי שטרן: העובד הפלשתינאי, מבחינת השפעתו על מקבל הבטחת הכנסה או המובטל הישראלי, זה לא אותו דבר?

עמיחי כץ: זה דומה.

עמיחי כץ: זה לא אותו דבר.

יורי שטרן: למה זה לא אותו דבר?

עמיחי כץ: כי הוא נתון הרבה יותר למרותו של המעביד, הוא עובד פחות חופשי.

עמיחי כץ: אנחנו רואים את המצב דווקא כנקודת מפנה, שתוכל לשנות את מעבר העובדים הישראלים למקצועות האלה לטווח הארוך.

עמיחי כץ: לא רק לטווח הקצר.

נתן פרנקל: אנחנו מדברים על מחר בבוקר מה אנחנו עושים?

נתן פרנקל: מה אנחנו עושים מחר בבוקר?

יורי שטרן: אוקיי.

יורי שטרן: הבנו אותך.

אפרים כהן: מה אתה רוצה ממנו?

יורי שטרן: אוקיי.

יורי שטרן: סליחה.

יורי שטרן: אנחנו שומעים את בתיה כרמון, ממשרד הפנים.

יורי שטרן: בבקשה.

בתיה כרמון: רק דבר אחד ואני יודעת שכולם יכעסו עלי פה.

בתיה כרמון: יש כלכלנים.

בתיה כרמון: אנשים שהם באמת לא תלויים שבדקו את הנושא הזה במשך שנים.

בתיה כרמון: אני לא מבינה למה לפחות שני אנשים שלא שייכים לגופים האלה, שלא שייכים למשרדי הממשלה, שלא שייכים לפוליטיקה, שלא שייכים לכלום, לא באו לפה והציעו והציגו את הבעיה כפי שהם רואים אותה.

בתיה כרמון: את הפתרונות כפי שהם רואים אותם.

בתיה כרמון: את הבעיות כפי שהם רואים אותן.

בתיה כרמון: למה לא הביאו אותם לפה?

בתיה כרמון: יכול להיות שהאנשים, כולל הפוליטיקאים, שהיו שומעים אותם, היו מסתכלים על הבעיה בצורה אחרת.

בתיה כרמון: אני לא יודעת מה הם אומרים.

בתיה כרמון: יכול להיות שהם אומרים גם דברים אחרים, אבל אני חושבת שבוועדה כזאת שבאמת כאן הנושא הכלכלי הוא הנושא החשוב, הוא הנושא שעומד על הפרק, חייבים לשמוע את דעתם של אנשי מקצוע בלתי תלויים.

בתיה כרמון: זאת ההערה שלי.

בתיה כרמון: אני ישבתי כל הזמן ותהיתי למה האנשים האלה לא נמצאים פה.

בתיה כרמון: עכשיו לגבי מה ששאל חבר הכנסת אלון, לגבי ההערכות של משרד הפנים.

בתיה כרמון: ברור שאנחנו אנשים מקצועיים, אנחנו פקידים ואנחנו עובדים לפי החלטות שתקבענה.

בתיה כרמון: ברגע שייקבע מה שייקבע אנחנו נבצע את מה שאנחנו צריכים לבצע.

בתיה כרמון: אנחנו לא פוליטיקאים ואנחנו לא פועלים לפי הגחמות שלנו ולפי הדעות האישיות שלנו.

בתיה כרמון: מה שיתקבל, אותו אנחנו נבצע.

בתיה כרמון: אם ייקבע שצריך להביא עובדים זרים, אנחנו נביא עובדים זרים.

בתיה כרמון: אם ייקבע שצריך להביא אותם תוך שלוש שעות, אנחנו נבדוק איך אפשר להביא אותם תוך שלוש שעות.

בתיה כרמון: אם ייקבע שלא, אנחנו לא נביא.

בתיה כרמון: אם ייקבע שצריך לקבל קודם המלצות של משרדים אחרים, ברור שאנחנו נקבל קודם את ההמלצות האלה.

יורי שטרן: דבר אחרון, לפני שאנחנו מסיימים.

יורי שטרן: למשרד לביטחון פנים יש עמדה בנושא הזה?

יורי שטרן: או התייחסות, למשל, לאפשרות לאשר מחדש למספר מסוים של פלשתינאים לחזור לעבודה?

חגי הרצל: כפי שאתם יודעים, האחריות על האכיפה היא היום על המשרד לביטחון פנים.

חגי הרצל: מצב השוק של העובדים הזרים נכון להיום הוא, שכשני שליש הם עובדים ללא היתר ורק כשליש עובדים בהיתרים.

חגי הרצל: אנחנו, בגדול, כמי שאחראים על התחום הזה, חוששים נורא, שכתוצאה מזה שתהיה הגעה נוספת של עובדים זרים - ולצערי יש היום הגעה, כנראה כתוצאה מלחץ של מעסיקים, בעיקר קטנים.

חגי הרצל: אלו שנמצאים כאן לא מייצגים באמת את עיקר הבעיה, כי מי שעושה לנו את הבלגן הגדול במערכת הם מעסיקים קטנים.

יורי שטרן: הגעה בלתי חוקית, אתה מתכוון.

חגי הרצל: הגעה בלתי חוקית באשרה של תייר ויתרה מזאת: יש היום תופעה שהולכת ומתרחבת של ברחנים שפשוט גונבים עובדים חוקיים ומעסיקים אותם במקומות אחרים ואנחנו מתמודדים עם התופעה הקשה מאד הזו.

חגי הרצל: אני מתאר מציאות.

חגי הרצל: אם תתקבל החלטה, בעניין הזה יש וועדת שרים.

חגי הרצל: וועדת השרים היא זו שמוסמכת לקבל את ההחלטות הרלוונטיות ואנחנו נבצע כל מה שיחליטו כמובן.

יורי שטרן: מי יכול לכנס אותה מחדש?

חגי הרצל: שר העבודה והרווחה.

חגי הרצל: לעניות דעתי הוא לא זימן ולא ידוע לי על זימון שהולך להיות, אבל היא הוועדה שמוסמכת בהחלט לקבל את ההחלטות הרלוונטיות וצריך לקחת בחשבון שאנחנו מצפים בעניין הזה – אני מאד מבין את המצוקה.

יורי שטרן: כמה שיותר מחסור, ככה יותר ברחנות.

חגי הרצל: אני יודע.

חגי הרצל: אני אומר לך שהיום מגיעים באשרת תייר, כתוצאה מלחץ של מעסיקים, וקושרים קשרים ישירים עם חברות כוח אדם כאן ובחו"ל ומגיעים באופן בלתי לגלי.

בתיה כרמון: אני רוצה להוסיף למה שאמר מר הרצל, שבאופן מפתיע כולם מדברים על תיירות, כמה שהתיירות קטנה וכולי וכולי.

בתיה כרמון: אנחנו מטפלים בבקשות לאשרות כניסה של קבוצות ממדינות שזקוקות לאשרות כניסה.

בתיה כרמון: למרבית הפלא, מספר הבקשות לאשרות כניסה של קבוצות, מאז שהתחילו הבעיות, גדל בצורה מפתיעה.

בתיה כרמון: ממדינות בעייתיות מאד ואנחנו עומדים בפני בעיה מאד קשה.

יורי שטרן: תודה.

יורי שטרן: מר הרצל, דבר אחרון: יש לכם עמדה בנושא חזרתם של חלק מהפלשתינאים כעת, במצב של היום?

חגי הרצל: הנושא הזה, למיטב ידיעתי, נזיל מאד והוא נמצא בדיונים כל הזמן ובהערכות מצב.

חגי הרצל: לפי דעתי, כפי שהציג את זה חבר הכנסת גדעון עזרא, אני חושב שהוא מייצג נאמנה לפחות את הקו שמנסים להתמודד אתו.

חגי הרצל: אני מעריך שבטווח הארוך לא יעזור שום דבר והפלשתינאים בצורה כזו או אחרת כן יחזרו.

חגי הרצל: אני מודע לזה שיש בעיה של מעסיקים, בעיקר אלה שגרים באיזור קו הגבול.

חגי הרצל: קשה להם מאד להפנות את הגב לאותו פלשתינאי שכמה ימים לפני כן זרק אבנים או עמד מהצד ולא עשה כלום לזה שזרק אבנים או בקבוקי תבערה.

חגי הרצל: נוצרה מציאות שהיא קשה מאד, מבחינתנו.

חגי הרצל: אבל אני אומר שוב, מה שוועדת השרים תחליט, זה מה שהמשרד יבצע.

יורי שטרן: טוב.

יורי שטרן: אני רוצה לסכם וחברי הכנסת יגידו אם הם מסכימים או לא.

יורי שטרן: אני מקווה שנקבל החלטות פה אחד.

יורי שטרן: כללית אני יוצא מתוך הנחה שאנחנו כן נגיע להפרדה הרבה יותר משמעותית בינינו לבין הפלשתינאים.

יורי שטרן: קודם כל בתחום הגבולות ובתחום הביטחוני ולזה יהיו השלכות בתעסוקה, בכלכלה.

יורי שטרן: אלה לא החלטות הוועדה.

יורי שטרן: זו ההערה האישית שלי.

יורי שטרן: דרך אגב, גברת כרמון, אני אגיד לך: אולי זו טעות שלא הזמנו אנשי אקדמיה, אבל אין להם פתרונות מהיום למחר.

יורי שטרן: זה לא התחום האקדמי.

בתיה כרמון: יכול להיות שהם היו אומרים שהמצב הוא לא כמו שהוא נראה.

יורי שטרן: המטרה שלנו כעת היא להציל את המשק ואת הבניין, בראש ובראשונה.

יורי שטרן: והמצב הוא כזה.

יורי שטרן: אין פה אינטרפטציות.

יורי שטרן: את יודעת מה?

יורי שטרן: זה כל כך לא אקדמי.

יורי שטרן: זה כל אחד שיש לו עיניים בראש רואה.

יורי שטרן: מה צריכים פה?

יורי שטרן: איזו אקדמיה?

יורי שטרן: איזה ניתוח?

יורי שטרן: לצורך הכרה במצב הקריטי שנוצר?

יורי שטרן: לכן אני אומר, מבחינת ההחלטות: אנחנו נפנה עכשיו לשר העבודה והרווחה, בדרישה לזמן מיידית את וועדת השרים לענייני העובדים הזרים ולקבל, במקביל, מספר החלטות.

יורי שטרן: החלטה אחת: כל מה שאפשר לעשות לעידוד התעסוקה של הישראלים בענפים האלה, להחליט על זה מיד.

יורי שטרן: לדעתי ההחלטות יכולות להיות – ואולי יש עוד – להמשיך לשלם דמי אבטלה לכל מובטל שיתייצב ויתקבל בחקלאות או בבניין או בענפים אחרים שסובלים היום ממחסור בכוח אדם, להשתתף בהסעות של אותם העובדים, להתחיל בחקיקת חוק גל חדש בגירסה המודרנית שלו, בהתחשב בצרכים של היום.

יורי שטרן: דבר נוסף, אני מבקש ממערכת הביטחון לסכם עם החקלאים קודם כל את העניין של מתן אישור למספר מסוים של פלשתינאים לחזור למסיק זית ולהדרים – אבל יכול להיות שיש עוד ענפים – וזה בהתייעצות אישית עם הרשימות ויחד עם שר הביטחון.

יורי שטרן: זה גם דבר שלא דורש שום חשיבה אקדמית או משהו כזה.

יורי שטרן: לעשות את זה מיידית.

יורי שטרן: אני מבקש ממשרד העבודה כן לסכם עם משרד הפנים את העניין של לגליזציה של העובדים הקיימים במשק, כדי שחלק יחזור גם לבניין, גם לחקלאות וזה פתרון חלקי בלבד.

יורי שטרן: שוב, ההצעה היא שכל אחד שיתייצב בענפים האלה ויתקבל לעבודה, או שנמצא שם באופן לא חוקי, יקבל אשרת שהות ועבודה לפחות לחצי שנה קדימה, עם אופציה להמשיך.

יורי שטרן: כי זה תמריץ עבורם לבוא ולהתייצב ולצמצם גם את הממדים של הלא חוקיות.

יורי שטרן: דבר אחרון, לתת אישור לתקופות בין חצי שנה לשנה, תלוי באיזה ענף, למספר של עובדים זרים.

יורי שטרן: אני מציע כעת ללכת על מחצית מדרישת הענפים.

יורי שטרן: זאת אומרת, 2500 בחקלאות ומשהו כמו 12,000 בבניין.

יורי שטרן: לא כמספר סופי אלא כמספר מיידי.

יורי שטרן: אני מציע שאם אנחנו נלך בכל התחומים האלה במקביל, אנחנו נפתור ולו במקצת, את המצוקה המיידית של הענפים, נצמצם בכל זאת את הצורך – אני מקווה – בעובדים זרים נוספים ונראה איך הדברים האלה יתפתחו.

יורי שטרן: הדבר הזה מבקש התייחסות והחלטה ממשלתית, היום.

יורי שטרן: לכן הפניה שלנו תהיה מיידית ואנחנו גם נבקש, בשם הוועדה, פגישה דחופה עם שר האוצר כי אני לא מבין אותו כלל וכלל.

יורי שטרן: אני חושב ששר האוצר ומשרד האוצר, כממונים על פיתוח חקלאי ועל הישרדות המשק בתקופת המשבר, צריכים להביא לשולחן הדיונים גישה רציונאלית ולא דמגוגיה אידיאולוגית.

יורי שטרן: אלה ההמלצות.

יורי שטרן: אם יש לחברי הכנסת הערות או תוספות, בבקשה.

יורי שטרן: תודה רבה לכם.

יורי שטרן: הוועדה ננעלה בשעה 11:20.