הוועדה המיוחדת לבחינת בעיית העובדים הזרים, כנסת 15, פרוטוקול מספר 40, 2000-07-24 00:00

יורי שטרן: אני פותח את הישיבה בכוונה להתחלף כמה שיותר מהר, כי בכל זאת גורלה של ירושלים חשוב מאוד.

יורי שטרן: אני מבקש דיווח קצר על מה נעשה מפי אפרים, הגורם המרכז.

אפרים כהן: תודה ליושב-ראש על עבודתו המסורה והנהדרת.

אפרים כהן: הוא מעביד אותנו יותר מדי קשה בעניין.

אפרים כהן: כבעל ניסיון בעבר בנושא ועדות  אני מוכרח לומר שאני נהנה כל יום בוועדה, למרות שקשה לי.

אפרים כהן: באמת, תודה, יורי, בעניין הזה.

אפרים כהן: בשנה הזו, למרות שהיושב-ראש לא הסכים לחלק מחוק עובדים זרים, ואני חושב שזה חוק חשוב שבא בעיקר להגן על העובדים הזרים וגם לתת כלים למערכת המקצועית, קרי – לכל העוסקים ברשויות האכיפה,   לכן התיישרנו באיזשהי צורה על-ידי חוק.

אפרים כהן: אני שמח לבשר שחברתי, הגב' דלית מהלשכה המשפטית שלנו, העבירה לפני שבועיים את נושא התקנות  תנאים הוגנים, וזה גם כן הישג לא רגיל.

אפרים כהן: גם דיווחתי בישיבה בשבוע שעבר, כתוצאה מכך שעובדי אגף האכיפה התפנו מסיוע למשטרת ישראל בנושא הגירוש הם עכשיו עוסקים בנושא מעסיקים, והכפלנו, שילשנו וריבענו את התביעות המשפטיות  וגם גביית הקנסות המינהליים מ-107 ל-400 וכמה.

אפרים כהן: הגבייה נעשתה בשיתוף שירות התעסוקה.

אפרים כהן: אנחנו רואים בה מנהרה, וככל שאנחנו עוברים עוד שבוע ועוד שבוע אנחנו רואים שהמנהרה מתרחבת בנושא הזה, והגענו יחד עם שירות התעסוקה לגבייה של 8 מיליון שקל.

אפרים כהן: הגבייה עם שירות התעסוקה מתנהלת יפה, ואני חושב שזה גם עוד גורם הרתעה.

אפרים כהן: הכנו נוהל מינהלת תיאום בין-משרדי, שאני יכול לברך לאחר שהיו אי-הסכמות בין השרים בנושא מדיניות גירוש עובדים זרים.

אפרים כהן: אני שמח לבשר שישנה הבנה עם משרד הפנים, והוצאנו נוהל מסודר.

אפרים כהן: אני מעריך שבישיבה הקרובה של המינהלת שמתקיימת בשבוע הבא, נוכל לצאת לדרך בעבודה משותפת עם משרד הפנים, המשרד לביטחון פנים ועוד משרדים אחרים, לאחר שהייעוץ המשפטי נתן את האור הירוק קדימה.

אפרים כהן: בהמשך לישיבה אצלך, אדוני היושב-ראש, אני שמח לבשר לך שהתכנסו כמעט כל המשרדים בנושא הוצאת נוהל סיעוד  משותף לכל הגורמים.

אפרים כהן: ידוע לכול שזה דבר כואב, טעון וקשה, ולכן המערכת האזרחית לא היה לה ברור בדיוק מה היא צריכה לעשות בעניין זה.

אפרים כהן: אנחנו מכינים עכשיו נוהל משותף לשירות התעסוקה, למשרד הפנים, למשרד העבודה ולכל הגורמים, כי ביקשת שיהיה נוהל מסודר בנושא של סיעוד.

אפרים כהן: הכנו אותו ואני מקווה שתוך שבוע-עשרה ימים נוציא את הנוהל הזה.

יורי שטרן: תתייחס גם לנושא של נטישת הנכים.

אפרים כהן: נתייחס לכול.

אפרים כהן: התכנסנו, שמנו סלסלה עם כל הבעיות, עם כל הקשיים, החל מהגשת הבקשה  וקבלת ההיבט הסיעודי, התשלומים, ה"טרטור" וכו'.

אפרים כהן: הנושא השני שאנחנו צריכים להיערך בשבוע הבא כתוצאה מהופעתו של השופט, נשיא בית-הדין לעבודה, שמעמיד לרשותנו שיפוט מהיר בנושא עובדים זרים.

אפרים כהן: כמובן שדרושה היערכות מחודשת לטיפול בנושא.

אפרים כהן: אנחנו צריכים להכין את עצמנו שתוך שבוע מכינים תיק ותוך שבועיים מסיימים אותו.

אפרים כהן: בעניין הזה נוכל להרחיב את הנושא של שיפוט מהיר, שאחד יהיה בצפון, אחד במרכז ואחד בדרום.

אפרים כהן: זה יהיה הישג בלתי רגיל לעובדים זרים ולנו כהרתעה למעסיקים.

אפרים כהן: נושא המיחשוב:  סיימנו את הנושא.

אפרים כהן: דיווחתי על כך בעבר.

אפרים כהן: אני מעריך שחברי, גדז, ממשרד הפנים, בעוד חודשיים ישתלב יחד עם הפאזל שלו שנקרא רישום עובדים זרים.

אפרים כהן: הם עשו את האיפיון, יצא המכרז, הנושא בטיפול.

אפרים כהן: קיבלתי דיווח שזה רץ.

יורי שטרן: זה יהיה משותף לשירות התעסוקה, מינהלת העובדים הזרים, אגף אכיפה - - -

אפרים כהן: משרד הפנים.

יורי שטרן: ביטחון פנים גם בפנים?

אפרים כהן: אין לו בעיה להשתלב כי ישנה תוכנה  מפורטת במידה וירצה.

אפרים כהן: אני יודע שהוא רוצה.

אלכס לבנטל: כל אחד אחר יכול להשתלב?

אפרים כהן: כן.

יורי שטרן: בנושא של כניסה, מה שדיברנו אז בעניין השגרירות בעמאן,  הדיווחים של משרד החוץ על אנשים שסורבו  - - -

אפרים כהן: לא עסקנו בנושא הזה.

מתי כהן: אנחנו מסדירים את זה בין משרדי הפנים והחוץ.

יורי שטרן: ואז זה ייכנס דרך משרד הפנים?

מתי כהן: כן.

אפרים כהן: הנושא האחרון שלי, על-פי בקשתך, אני חושב שזו היתה בקשה למרות שחשבנו על זה לפני כן, אבל בקשתך בדיון בוועדה שלך -  עידוד פעילות יותר מהירה  של המערכת.

אפרים כהן: אני שמח לבשר לך שהיום פועל הטלמסר בשש שפות: רומנית, תאית, תורכית, סינית, רוסית ואנגלית.

אפרים כהן: החומר הכתוב  ניתן תוך יומיים-שלושה.

אפרים כהן: תוך שבוע ימים אנחנו מוציאים את החומר הכתוב.

יורי שטרן: בכמה שפות?

אפרים כהן: בכל השפות.

אפרים כהן: נפזר אותו גם במקומות ריכוז של עובדים זרים לא חוקיים, לזה צריכה לדאוג מדינת ישראל.

יורי שטרן: אחד הדברים שכדאי שיהיה באתר הקרוואנים זה שיהיה שם חומר.

אפרים כהן: יגיע חומר, נדפיס את זה בכמויות גדולות שיגיע גם לעובדים זרים לא חוקיים.

אפרים כהן: אנחנו חושבים שזה הישג.

אפרים כהן: בשבוע הבא נפעיל את הנושא.

אפרים כהן: היום אתה יכול להתקשר ברוסית.

יורי שטרן: אני רוצה לברך אתכם גם על מה שעשיתם וגם על מה שפעם היה בעוד חודש ואחר-כך בעוד שבועיים, מצטמצם לכמה ימים.

דלית רנרט: מעבר לאותו דף שיחולק ויהיה בשדה התעופה, אנחנו די בשלבים אחרונים, כי זה כבר נכתב ועשינו על זה הגהות, על חוברת מאוד מפורטת לעובדים הזרים בנושא זכויותיהם.

דלית רנרט: האמת שחיכינו לחלק מהתקנות על מנת שאפשר יהיה להסדיר את זה.

יורי שטרן: על מנת שהם יקראו בשעות הפנאי?

דלית רנרט: אנחנו חושבים שחלק או לפחות חמישים אחוז מהעבודה של המשרדים הממשלתיים כרוכה בהסברה.

דלית רנרט: אם תהיה הסברה נאותה על עניין הזכויות גם יידעו לבקש אותן.

יורי שטרן: אפרופו מה שביקשתי שתהיינה הצעות כאלה באולם הכניסה לעובדים זרים בנתב"ג.

הרצל גדז': יש לי רעיון לאפרים: אפשר להכין סרטון קצר של שלוש דקות בכל השפות.

הרצל גדז': אנחנו נרכז טלוויזיה באולם הכניסה.

יורי שטרן: יפה.

יורי שטרן: יש יתרון אבל בכך שיהיה גם נציג משרד העבודה שישנו היום בשדה התעופה, שיהיה שם גם לצורך שאלות, אבל הרעיון של הסרט הוא מעולה.

הרצל גדז': נעשה את זה עם מטבעות לפי השפות.

יורי שטרן: הרצל, אני מבקש שכאשר יהיה הסדר, כשמגיעה קבוצה יבוא נציג משרד העבודה ושיהיה מתורגמן או שיהיה נציג ששולט בשפה, ושיסביר לעובדים בקצרה, מעבר לחומר הכתוב, ולפני שיהיה הסרט או בנוסף לסרט.

יורי שטרן: אני חושב  שזה מאוד חשוב.

יורי שטרן: הוא גם יתן כתובות, הוא גם יגיד, אני זמין עבורכם.

אפרים כהן: יש לי הצעה, אדוני היושב-ראש, מאחר והמציע ממונה על חוק הכניסה לישראל, שיקח את האחריות על עצמו ואנחנו נסייע לו בכול.

יורי שטרן: אבל אין לו מומחים כאלה.

אפרים כהן: אנחנו נסייע לו במומחים, והוא ישא באחריות  לפי חוק הכניסה לישראל.

יורי שטרן: אני מקבל את זה לא בצחוק.

הרצל גדז': אני מדבר ברצינות.

יורי שטרן: כהמלצה שניתנה לכם בעת ביקור בשדה התעופה,  ואני ראיתי כיבוד המלצות שלנו במה שדיווחת לנו עכשיו, ואני מקווה שגם ההמלצה הזאת תיכנס.

יורי שטרן: נשמע דיווח ממשרד הפנים.

הרצל גדז': אני מצטרף לדברי הפתיחה של ידידי, אפרים כהן.

הרצל גדז': בסך הכול בתחום של עובדים זרים אנחנו בשלבים די מתקדמים של טיפול במספר תחומים, ויש סוגיות שנדרשנו לטפל בהן ועלו פה על השולחן הזה בדיונים, וחלקן טופלו וחלקן בשלבים מאוד מתקדמים.

הרצל גדז': בנושא אילת כבר עדכנתי.

הרצל גדז': באילת התקדמנו יפה מאוד.

הרצל גדז': הגענו למעלה מ-87% רישום מסודר של כל העובדים הזרים החוקיים אחרי קבלת האישורים וטיפול מול לשכת התעסוקה.

הרצל גדז': נתנו עכשיו הארכה נוספת עד ה-31.6.2001 לכל אותם בתי-מלון שעבדו מולנו בצורה מתואמת.

יורי שטרן: פה יש בעיה, עד כמה שידוע לי.

יורי שטרן: אתה תיתן את הארכה הזאת אחרי שהם יקבלו אישור ממשרד העבודה, זאת אומרת משירות התעסוקה, ושירות התעסוקה טרם נתן להם.

הרצל גדז': אני מתואם אתם.

יורי שטרן: אני מבקש אחר-כך שתמי תדווח לשניכם  מה שמענו באילת.

הרצל גדז': מה ששמעת אז זה בסדר.

יורי שטרן: לא, לפני שבוע.

הרצל גדז': היתה בעיה מסוימת  שההקצאות שניתנו הן לסוף 2000, ובאו בשאלה מוצדקת למה לחצי שנה, ואז טיפלנו בזה מול אנשי שירות התעסוקה, והגענו למצב שיש לנו אישור, כמו שעדכנתי, עד ה-31.6.2001, וזה סודר  וזה רץ.

הרצל גדז': זה לגבי אילת.

הרצל גדז': בשלב הבא צריכים החבר'ה של אפרים לבצע את האכיפה.

אפרים כהן: אין שום בעיה.

הרצל גדז': במקביל באילת אנחנו  בתיאום עם אנשיו של אלי פז עוסקים בסיפור של הירדנים שצריכים להיכנס ולעבוד.

יורי שטרן: יש כבר בקשות ספציפיות?

הרצל גדז': יש בקשות ספציפיות.

הרצל גדז': יש פרוצדורה בין-משרדית שמתואמת לגבי נוהל ההעברה.

הרצל גדז': אלה אנשים שמגישים את הבקשות שם.

הרצל גדז': אלה בעיקר אנשים שהמלך מגדיר אותם וזה מגיע  דרך השגרירות אלינו.

יורי שטרן: זה בצד שלהם.

יורי שטרן: אצלנו בהתחלה היתה בעיה שכאילו לא היה ביקוש לעובדים ירדנים.

הרצל גדז': מי שמגדיר את המקומות ששם הם יועסקו זה לשכת התעסוקה לפי סידור שהם עושים.

הרצל גדז': אנחנו לצורך העניין צינור הביצוע.

יורי שטרן: יש עסקים ספציפיים שכבר מעסיקים ירדנים?

יעקב ניזרי: נתנו למספר ענפים מאוד מצומצמים, ובמיוחד רצינו לסייע לענף הבנייה, לאותם הקבלנים שהיו בבעיה בגיוס עובדים זרים בענף הבניין באילת.

יורי שטרן: למסעדות נתתם?

יעקב ניזרי: בחלקם.

יעקב ניזרי: אין לי כאן הנתונים המדויקים.

יעקב ניזרי: אבל מתוך הקצאה של 130,000 נתנו נפח יחסית די גדול לקבלנים כי רצינו לעודד קבלנים שהם במצוקה של כוח-אדם.

הרצל גדז': רוב ההקצאה היתה למכבסות ושירותים.

הרצל גדז': בזמנו היתה מצוקה של מסעדות, ויש לנו סיכום עם לשכת התעסוקה שבהמשך ישחררו עובדים למסעדות.

יעקב ניזרי: אבל אנחנו מעודדים בעיקר את ענף הבנייה.

הרצל גדז': בנתב"ג  אנחנו נמצאים עכשיו בהרצה  של שלושה-ארבעה שבועות לראות איך המערכת מתפקדת.

הרצל גדז': נכון להיום אני יכול לבשר, שכל עובד זר שמגיע יוצא עם דרכון ביד, עם אשרה ביד, עם כל הטפסים שלו.

הרצל גדז': עוד מספר שבועות, אני מקווה מאוד, מצומצם,  גם ייצא כרטיס מגנטי.

הרצל גדז': התנתקתי מכל הביורוקרטיה מסביב.

הרצל גדז': קודם כול יהיה כרטיס מגנטי, וכל מי שרוצה להתחבר,  יתחבר אלינו.

הרצל גדז': חבל על הזמן.

הרצל גדז': הדבר הזה לא יכול להיגרר.

הרצל גדז': כל כך הרבה שנים מדברים על זה וכל אחד יש לו איזה שבב איזה קו שהוא רוצה להוסיף ולא קיים.

הרצל גדז': עשינו פיילוט  בנתב"ג, זה עובד יפה מאוד, עד כדי כך טוב שהפס המגנטי - - -

יורי שטרן: הוא עובר גם בכספומט?

הרצל גדז': לא. הפס המגנטי של הכרטיס המגנטי פותח את הדרך ליציאה החוצה.

הרצל גדז': באולם למעלה אם הוא רוצה לצאת, הוא לא יכול לצאת, ואז הוא מעביר את הכרטיס.

רינה בטלסון: מה יהיה מספר הזיהוי?

רינה בטלסון: מספר הדרכון שלו?

הרצל גדז': מספר הדרכון שלו, שם, אזרחות.

רינה בטלסון: המספר המוביל יהיה מספר הדרכון  עם קידומת לארץ?

הרצל גדז': כן.

הרצל גדז': יש לנו כמה הנחיות באנגלית, כולל מספר סידורי רץ כדי לדעת כמה הנפקנו, כדי לספור סוף סוף את מספר התעודות.

הרצל גדז': יופיע שם גם תוקף האשרה, כך שאנשי המשטרה שיגיעו לעובד זר, יהיה להם כרטיס חכם ויוכלו לראות מה שהם צריכים.

הרצל גדז': מופעל כבר פיילוט בנושא  ועכשיו שלבי הרכש הסופיים.

חנה בטלסון: זה יהיה רק לחדשים או לקיימים?

הרצל גדז': רק לחדשים שייכנסו.

הרצל גדז': לגבי הקיימים זה סיפור בפני עצמו שלא ניתן כרגע להיכנס אליו, אולי במדרגה שנייה.

הרצל גדז': כרגע נטפל במה שיש לנו ביד.

הרצל גדז': מעצרי גירוש מתקיימים אחת לכמה זמן.

הרצל גדז': בזמנו זה היה פעם בשבועיים, עכשיו זה יוצא לפעמים  פעם בארבעה שבועות, בהתאם ללחץ שיש.

הרצל גדז': דף מידע: כהשלמה למה שאפרים כהן אומר לגבי עובדים זרים, יש לי פה הטיוטה להערות שלנו שהפעלנו  לגבי זכויותיהם וחובותיהם של עובדים זרים, ומידע שיכול לסייע להם בפניות בסוגיות שיעלו על סדר היום.

הרצל גדז': לדוגמא, זה מופיע בשאלה – למי ניתן אישור עבודה, ואז כתובים בדיוק הדברים, כדי שיהיה ברור לו אלו שאלות לשאול  ואיפה לפנות, כולל מספרי טלפון.

הרצל גדז': לאחר החוק החדש לגבי עובדים זרים אנחנו נמצאים בעבודה מול האוצר לגבי נוהל תשלום אגרה של 3,000 ₪, שזה יהיה בצורה מסוימת דרך כל סניפי הדואר ולא יצטרכו לבוא אלינו.

הרצל גדז': בסך הכול, בנושא הזה עשינו מעט אבל זו תחילתה של התקדמות בתיאום גם מול מינהל העובדים הזרים של אפרים כהן, גם מול משרד החוץ, שכאשר נקשר את המחשבים נהיה מרושתים עם משרדי הממשלה, ומול אנשיו של חגי הרצל, כל מה שקשור למבצעים שהם עושים, נצטרך לחזק את הקשר שלנו אתם  כדי לתת את הגיבוי המקצועי בטיפול בסוגיות שהם מטפלים בהן.

הרצל גדז': גם בזה הוצאתי עדכון נוסף לצווי הגירוש שהם מבקשים שאני אוציא.

הרצל גדז': ביקשתי יותר פרטים לגבי  המועמדים לגירוש כדי שלא נטעה ונוציא צו גירוש לאדם שיש לגביו דברים אחרים, כדי שנעשה את זה פחות או יותר באותו פורמאט שאנחנו אוכפים את הגירוש הרגיל, כדי שהזכויות שלהם יישמרו, כבקרה נוספת, כדי לעזור לו ולעזור ביחד בעניין הזה.

הרצל גדז': זה חלק מתהליך שאני משלים אותו בעבודה  הזאת.

יורי שטרן: תודה רבה.

יורי שטרן: נשמע עכשיו את שירות התעסוקה.

יעקב ניזרי: אני אדבר טלגרפית.

יעקב ניזרי: אתחיל עם הנושא הרגיש שנקרא סיעודי.

יעקב ניזרי: עשינו הכול על מנת להקל על מצוקתה של אותה אוכלוסייה.

יעקב ניזרי: מעבר לעניין של הרגישות היה לנו גם עניין ליצור כלים שיאפשרו יותר זמינות ויותר תהליך מקוצר בעניין של הבקשה.

יעקב ניזרי: דבר ראשון: קיצרנו את תהליך הטיפול בבקשה.

יעקב ניזרי: היום יש לנו התחייבות, אנחנו עומדים בעניין הזה, שמהלך הטיפול מבחינת הזמן יארך בין 21 יום עד 35 יום לכל היותר.

יעקב ניזרי: אנחנו שואפים לזה, ובחודשים האחרונים גם הגענו להישג הזה.

יעקב ניזרי: גייסנו יותר רופאים לוועדות.

יעקב ניזרי: קרי – רופאים שהם פרילאנסרים שלנו מתמודדים עם הבקשות לאורך ולרוחב.

יעקב ניזרי: הרופאים האלה הם רופאים מהתחום הרלוונטי.

יעקב ניזרי: הייתי אומר שדרך הטיפול גם אפשרה לנו לצאת מהשיטה הישנה שנקראה טיפול במסגרת של גורמים נוספים שהתעמקו בבקשות.

יעקב ניזרי: ההעסקה של הרופאים האלה היא נטו מתקציב שירות התעסוקה.

יעקב ניזרי: בנוסף לכך קבענו שההיתר בתחום הסיעודי יינתן עד לשלוש שנים.

יעקב ניזרי: כלומר, אם פעם היה מצב של שנה ועוד שנה - - -

יורי שטרן: לגבי מה שדיברנו, נכים לצמיתות, שאצלם המצב לא ישתנה לטובה, אולי ייכנס למוסד, ואז ערכאת האישור צריכה להיות ברורה.

יעקב ניזרי: גם הארכנו את הזמן של ההקצאה, ובנוסף לכך קבענו שבמקרים בלתי הפיכים תהיה מה שפחות "טופסולוגיה".

יעקב ניזרי: כלומר, במקרה הקשה הזה, לאחר כשלוש שנים, במידה והוא מוכיח שהוא אכן זכאי, אנחנו נותנים באופן אוטומטי הארכה לעוד שלוש שנים.

יעקב ניזרי: הוא צריך להביא תצהיר פלוס אישור בקשה.

אפרים כהן: לפני שאתה עובר לסיעודי, ברשותך הערה.

אפרים כהן: אני מוכרח לציין שהיו לנו פניות רבות בקשר לאישורים.

אפרים כהן: אני יכול לומר בוודאות שירד הלחץ שאנשים המתינו.

אפרים כהן: כל מי שעבר את ועדת הסיעוד של ביטוח לאומי יוכנס סעיף בטופס, כדי להקל, שהוא לא יתעכב, כי יש כבר אישור של ועדת הסיעוד.

אפרים כהן: זה יחסוך את כל הנושא הביורוקרטי.

יורי שטרן: כלומר, אתם לא חוזרים?

אפרים כהן: לא.

אפרים כהן: הוספנו עוד רובריקה בטופס כדי להקל על הוועדות לזרז את מתן האישור.

יורי שטרן: בנוהל המשותף שאתם כותבים, שוב לבדוק את הנקודה הזאת של מתן אישור להעסקת עובד אחר במקום אחד שעזב.

אפרים כהן: אנחנו ממשיכים בדיון.

אפרים כהן: מר גדז' היה בחוץ-לארץ והמתנו לו שיחזור כדי שנוכל לסכם.

יעקב ניזרי: בענף הבניין: עובדתית אנחנו נמצאים היום במחצית השנה, כמעט 98% מהבקשות שמקבלים נדונו במסגרת הוועדה.

יעקב ניזרי: הייתי אומר שכל ההקצאה על-פי הקריטריונים שנקבעו מולאה מבחינת הביצוע שלנו.

יעקב ניזרי: אפשרנו עוד פאזה של טיפול.

יעקב ניזרי: קרי – הקבלן שבמשך השנה יש לו פרוייקטים נוספים והוא מוכיח אכן תוך כדי הפעילות השוטפת של השנה שהוא זכאי להקצאה נוספת, אנחנו דנים בבקשה שלו.

יעקב ניזרי: בענף החקלאות הוצאנו החוצה, כמובן, במשותף עם משרד החקלאות, לאחר שהעניין עבר בדיקה מעמיקה של מה שנקרא קריטריונים, הוצאנו החוצה מבחינת תקשורת וגם מבחינת ליידע את כל הגורמים של ענף החקלאות – כ-17,000 פניות הונפקו לחקלאים שהיו בעלי עניין.

יעקב ניזרי: התשובות שהתקבלו בסדר גודל של 5,300.

יעקב ניזרי: עשינו את הסימולציה הראשונה שאומרת איזשהו מיפוי לקראת הקצאה, ויש לנו הערכה פחות או יותר במה מדובר.

יעקב ניזרי: אם נקבל את ה-או.

יעקב ניזרי: קיי.

יעקב ניזרי: מהגורמים הרלוונטיים נצא החוצה להקצאה.

יורי שטרן: היו ענפים שטענו שהם קופחו, כמו ענף הפרחים.

יורי שטרן: ענפים שלא הקצבתם מספיק או שלא הקצבתם בכלל, והיתה בעיה גיאוגרפית של הערבה שביקשה להתחשב.

יעקב ניזרי: ביישובים הגיאוגרפיים הבעייתיים, קרי – ערב ועמק בית שאן, נתנו מקדם נוסף שנותן להם אפשרות של אופציה לקבל עוד 25% מעבר להקצאה.

יעקב ניזרי: בנוסף לכך, אין אפשרות למתוח את הדבר הזה שנקרא מיפוי כללי של ענף החקלאות.

יעקב ניזרי: תוך כדי דיון התעוררו כל מיני גורמים שהם תת-ענפים.

יעקב ניזרי: יכול להיות מגדל שמגדל מין חצי ענף כזה שבא ואומר, גם אני זקוק.

יעקב ניזרי: לעניין הזה אמרנו שאנחנו נקצה "פול" שיצטרך להתמודד עם זה, ואם יהיו טענות יש לנו אפשרות במסגרת ה"פול" לתת מענה לאותם הגורמים.

אפרים כהן: אני רוצה להעיר, שה"פול" הזה לא השתנה כבר חמש שנים.

אפרים כהן: אותו קו – 17-335.

יעקב ניזרי: אני מאמין שבקרוב נמצא את הפתרון המיידי.

רפי אביזוב: ישנם ענפים, וזה לא הבעיה שלהם, כי במשרד החקלאות החלטנו לא לתת למילונים.

רפי אביזוב: הם באו בטענות, הקמנו אצלנו ועדה והחלטנו לתת במכסות מיוחדות.

רפי אביזוב: אבל מה שנראה לי מוזר, כמה ימים לפני עזיבתו את התפקיד, דימרי אמר לי שיש איזה "באג" רציני מאוד בכל הנושא הזה, ולא ניתן לבצע.

רפי אביזוב: מחכים לתקציב נוסף מהאוצר כדי לעשות את כל הסיפור הזה מחדש.

יורי שטרן: "באג" במחשב?

רפי אביזוב: במחשב, במיחשוב, בכל התוכנה.

רפי אביזוב: היום נראה לי שזה יארך די הרבה זמן.

יעקב ניזרי: אנחנו ערוכים לתת את ההקצאה.

יורי שטרן: זו בעיה טכנית?

יעקב ניזרי: סמי-טכנית.

יעקב ניזרי: אני מאמין שלאחר שנקבל אור ירוק מהגורמים, נוכל לצאת עם הדבר הזה.

יורי שטרן: רפי, אתם כמשרד החקלאות, תחזיקו אותי בתמונה, ואם יהיה צורך, נחזור לדון בזה.

יעקב ניזרי: בענף המלונאות באילת רישתנו את כל בתי המלון על-פי קריטריונים שקבענו.

יעקב ניזרי: עובדה היא שמאה אחוז של אותם בתי-מלון שפנו אלינו אכן קיבלו את המענה.

יעקב ניזרי: ואנחנו עומדים היום בסדר גודל של כמעט 42 מלונות שפנו אלינו וקיבלו הקצאה בסדר גודל של אלף היתרים לעובדים זרים.

יעקב ניזרי: כמובן זה מתמקד בשני ענפים שקבענו מראש: שטחים ציבוריים, ניקיון ושוטפי כלים.

יעקב ניזרי: פרוייקט עקבה: אנחנו שותפים בכירים בעניין הזה.

יעקב ניזרי: האיש שלנו מוביל מול כל הגורמים הרלוונטיים.

יעקב ניזרי: על-פי הנתונים, ויש תחושה שאומרת, והיה והפרוייקט הזה יצליח, יכול להיות שזה יתן מענה רדיקלי לכל מיני ענפים נוספים.

יעקב ניזרי: אבל התחושה שלנו מבחינת שירות התעסוקה, שיש ניצוצות בריאים לדבר הזה.

יעקב ניזרי: כל העניין הטכני נבנה, זה מבוקר, כל המערכת משותפת, ובנוסף לזה, והיה וזה מצליח אני מאמין שזה יכול להגיע לממדים אפילו של מאות ואלפים.

אפרים כהן: כמה ירדנים יש היום?

יעקב ניזרי: כ-130.

אפרים כהן: בעיקר בענף הבנייה?

יעקב ניזרי: כן.

יעקב ניזרי: כמובן שאנחנו שואפים לעשות הכול על מנת להתמודד עם ניוד עובדים.

יעקב ניזרי: בנינו יחד עם התאחדות הקבלנים מהלך של סדר עבודה, פס ייצור.

יעקב ניזרי: גם עם ענף החקלאות יש לנו קשר – מצוקות של חקלאים שפנו לאחרונה, פניתי למי שפניתי וכמובן שיש לזה המשכיות.

יעקב ניזרי: המוטו שעומד מול עינינו זה החלטת הממשלה שמחייבת לקראת 2001, בעזרת השם, לצמצם את העניין הזה ל-50,000 היתרים לעובדים זרים, לא כולל ענף הסיעוד.

יעקב ניזרי: על-פי הביצועים שאנחנו עושים יש סיכוי גבוה שאנחנו נעמוד בזה, ואכן נעמוד בזה.

הרצל גדז': כמה יש לסיעוד היום?

יעקב ניזרי: 14,000.

יעקב ניזרי: בנוסף לכך אנחנו נערכים לקראת חובת דיווח בהתאם לחוק ההסדרים.

יעקב ניזרי: פנינו לאוצר, ביקשנו כל מיני תוספות.

יעקב ניזרי: לצערנו הרב, נענינו בשלילה.

יעקב ניזרי: אני משמיע את זה פה בפורום הזה על מנת שכולם יידעו.

יעקב ניזרי: שירות התעסוקה עשה את המכסימום בעניין של ההיערכות, אבל אם לא יינתן המענה התקציבי ספק אם נעמוד בעניין הזה, ואני אומר את זה בפורום הזה.

יורי שטרן: תודה.

יורי שטרן: עניין אחד שטיפלנו בו אני רוצה לציין: כשדיברנו על דרישת חברות ההיי-טק לתת להן אישור להביא עובדים זרים - - -

יעקב ניזרי: לאור הפגישה האחרונה, איש הקשר שפנה אליי נתתי לו הנחייה למי לפנות.

יעקב ניזרי: אני גם הודעתי לאנשים שלנו בנציגות בשטח, במיוחד בערים הגדולות, ליצור אתו קשר.

יעקב ניזרי: הוא קיבל הנחייה איך מתקדמים בדבר הזה.

יעקב ניזרי: והיה ותהיינה פניות ניערך לעניין הזה.

יורי שטרן: יש קו?

יעקב ניזרי: התחלנו כבר.

יורי שטרן: נתקלתי עכשיו בתופעה הזאת דווקא בקטע של מומחים.

יורי שטרן: פניתי לפני כחודש וחצי-חודשיים בקשר לרופא שנמצא פה באשרת תייר עם רשיון עבודה, שהוא מומחה ייחודי.

יורי שטרן: כלומר, אי-אפשר להחליף אותו בשום רופא ישראלי.

יורי שטרן: סירבו להאריך את שהותו בארץ בטענה שהוא תופס מקום עבודה של ישראלי.

יורי שטרן: כתב סגן ראש העיר אשדוד ועוד כמה אנשים ואני הצטרפתי, ואמרנו שזה מומחה ייחודי שהוא יוצר מקומות עבודה לישראלים ולא לוקח מהם.

יורי שטרן: אפילו אין לי תשובה, ומדובר בחודש וחצי לפחות.

יעקב ניזרי: אני מוכן לבדוק את זה באופן אישי.

יורי שטרן: שמעתי מחברה אחרת על מומחה שהם מבקשים עבורו אישור.

יורי שטרן: פה מדובר על מצב הפוך: מדובר באנשים שעצם שילובם בפעילות עסקית, כלכלית או אחרת פה יוצר מקומות עבודה.

ד"ר אלכס לבנטל: ארצות-הברית עושה את זה.

ד"ר אלכס לבנטל: בארצות-הברית ככה עובדים ישראלים.

יורי שטרן: גם לנו העובדים הזרים היו רק מומחים.

יורי שטרן: יש פה דברים שחייבים אולי בדיקה מחדש, גם לאור הסיפור של ההיי-טק.

יורי שטרן: אולי נתייחס לסוגיה זאת בנפרד.

יורי שטרן: נשמע עכשיו דיווח של ביטחון פנים.

חגי הרצל: אני חייב לציין מקצת שבחו בפני יושב-ראש הוועדה, אבל אני חושב שעל דעת כולם – גם משרד העבודה, גם משרד הפנים - הוועדה בראשותך, יורי, באמת קידמה מאוד בכל מה שקשור לזכויותיהם של העובדים הזרים, המודעות לטיפול בהם, ובצביעות הישראלית הרבה יותר מודעים היום למה שכל קורה סביב העניין הזה.

חגי הרצל: זה הרבה בזכות הוועדה, ובעיקר בראשותך.

חגי הרצל: אני אומר את זה למרות שזה פחות ממה שרצינו אבל יותר ממה שציפינו, כי בסך הכול מצאנו את עצמנו הרבה פעמים בעמדת התגוננות, וכעובדה, גם לוועדה היה חלק במצב שהאכיפה הוקפאה או שלא היה רצון מצד אלו שהיו אמורים לקבל את ההחלטות לקחת את החלק הלא נעים והלא סימפטי של הגירוש.

חגי הרצל: החלק הזה, לצערי, נפל בחצר שלנו, ואנחנו אמורים להתמודד אתו.

חגי הרצל: זה לא סוד שעד 1999 היה איזשהו תהליך משותף שמשרד העבודה הוביל אותו, ואנחנו סייענו יחד עם משרד הפנים.

חגי הרצל: אחרי שהיו ויכוחים בין המשרדים בסופו של דבר, על-פי הפסיקה של היועץ המשפטי לממשלה, קיבלנו את ההכרעה - וחשוב שנדע - שמדובר בהחלטה שהיא זמנית, שהאחריות היא של המשרד לביטחון פנים, המשטרה ושב"ס, לקחת אחריות כוללת על התחום של שהייה ללא היתר, כאשר הכוונה היא שזה יהיה זמני עד שיהיה תיקון לחוק הכניסה לישראל ו/או תקום רשות לאומית או גוף מתמחה, בלשון היועץ המשפטי, שיעסוק בעניין הזה.

חגי הרצל: ברגע שהמשימה הזאת הוטלה עלינו נערכנו קודם כול במסגרת הסד"כ שהיה לרשותנו, שקיבלנו מהאוצר במתכונת הישנה, שזה היה בעיקר סיוע וליווי לתיאום תפיסות, להיערך לזה, לעשות את המשימה על-פי המתכונת החדשה.

חגי הרצל: ביום חמישי האחרון אישרנו סופית, עם המפכ"ל, את התקנים החדשים, כאשר בנינו את זה בצורה שונה ואחרת לגמרי.

חגי הרצל: נתנו יותר דגש גם למודיעין וחקירות.

חגי הרצל: חשבנו שראוי ונכון לא רק להתעסק בהיבט של הגירוש הכמותי אלא בעיקר דווקא לגורמים להיווצרות של שהייה חוקית.

חגי הרצל: קבענו כמה עבירות שאופייניות לזרים, כמו סחר בנשים, השגת מעמד במרמה, תיעוד מזויף, ופרסנו את התקנים הללו הקיימים בשלושה מחלקים: באזור בחיפה, באזור אילת ובתל-אביב, ויחידה מצומצמת מרכזית שתמשיך לעסוק בליווי והסיוע של הגירוש ותיאום הטיסות.

חגי הרצל: העניין הזה נסגר.

חגי הרצל: אנחנו כבר בשבוע הקרוב יוצאים עם התיקנון החדש לשטח, ונעשה שילוב בעיקר של גירוש איכותי.

יורי שטרן: מה זה גירוש איכותי?

יורי שטרן: במחלקת עסקים?

חגי הרצל: לא.

חגי הרצל: אנחנו בפירוש קבענו שעל-פי הכלים שהמדינה נתנה להם, על-פי סדרי האמצעים והכוחות שהעמידו לרשותנו, בסדר העדיפות הראשון נמצאים הפליליים.

יורי שטרן: האיכותי הכוונה לפי קריטריונים?

חגי הרצל: כן.

חגי הרצל: לפי קריטריונים.

חגי הרצל: יחד עם המשטרה קבענו את סדרי העדיפויות, ושאף אחד לא יבוא בטענות אם במסגרת של פעולה שגרתית של מוכווני מודיעין פתאום יש טענה שלכאורה נשמעת, מה פתאום אתם עוצרים גם שב"ח (שהייה בלתי חוקית) שנמצא בזירת הפשע.

חגי הרצל: שיהיה ברור שברגע שנמצא שוהה ללא היתר במקום שהמשטרה פועלת, להזכיר לכולם, שהייה בלתי חוקית או הפרה - - -

יורי שטרן: אני מתפלא, שעם כל הקיצורים שלכם, לזירת הפשע עוד לא מצאתם ראשי תיבות.

חגי הרצל: שהייה ללא היתר דינה שנת מאסר, ולכן בעניין הזה גם כשהגברנו את הפעילות, אני חייב לציין, שבמקביל, אנחנו מרגישים את הלחץ של ארגונים וולונטריים,של אמצעי התקשורת, שפועלים בחוזקה על מנת – ואני אומר את זה כאן, אני רוצה להביא את זה לידיעתך, יורי – לרפות את ידינו, להחליש אותנו כרשויות אכיפה, ובשביל שלא נעשה את העבודה כפי שאנחנו חושבים לנכון.

חגי הרצל: בעיקרון, אנחנו חושבים שלא צריכה להיות סתירה בין אכיפת חוק לבין הקפדה על זכויות עובדים זרים.

חגי הרצל: זה מה שמנחה אותנו.

חגי הרצל: לכן בעניין הזה גם כל התפיסה שלנו וההתמודדות מול הנושא של שהייה בלתי חוקית היא בזה שתגברנו מאוד את מערך ביקורת הגבולות, תגברנו גם את הנוא של מודיעין וחקירות של הקווים האחוריים, וזה כמובן בשיתוף משרד הפנים.

חגי הרצל: ההשלמה של חוק עובדים זרים והתיקון לחוק הכניסה לישראל, שמסדירים בעיקר לטובת העובדים הזרים, במהות את כל ההתנהלות של הדברים, ומבטיחים את הזכויות שלהם בחוק, לפי דעתי, זו קפיצת מדרגה מאוד משמעותית מבחינת מדינת ישראל וכל ההתייחסות שלה לנושא של העובדים הזרים.

חגי הרצל: אנחנו עדיין חושבים שצריך להעמיד בסדר עדיפות של טיפול בשהייה בלתי חוקית בראש הפירמידה מול חברות כוח-אדם ומעסיקים.

חגי הרצל: אנחנו חושבים שאין מספיק הרתעה.

חגי הרצל: אמרנו שאנחנו מתחייבים לפחות להתמודד עם כל עבירה שמתבצעת על ידם שקשורה למשטרה, לתחום של תיעוד מזויף, מרמה וכל מיני דברים מהסוג הזה.

חגי הרצל: אנחנו נהיה הפעולה המשלימה של משרד העבודה.

חגי הרצל: כי בעניין הזה אין ספק שצריך לתקוף את הביקוש וצריך לשבור את המשוואה הזאת.

חגי הרצל: אין מה לעשות.

חגי הרצל: המעסיקים הם קבועים, העובדים הזרים מתחלפים.

חגי הרצל: נגרש מתאילנד, יבואו מהודו, מבורמה, מכל העולם.

חגי הרצל: הם יתחלפו כל הזמן אבל המעסיקים הם קבועים.

חגי הרצל: כמו שבכל העולם במדינות שסובלות מהגירה הם מרכזים את מאמץ האכיפה מול חברות כוח-אדם ומעסיקים, אין לי שום צל של ספק שאנחנו נצמצם באופן משמעותי את התופעה של שהייה בלתי חוקית.

חגי הרצל: ברגע שעובד זר לא יהיה לו לאן לבוא לעבוד, והמעסיק יחשוש מלהעסיק אותו, אין לי ספק שבעניין הזה אנחנו נתרום בצורה מאוד משמעותית.

חגי הרצל: פיתחנו במשטרה תוכנה פנימית שלנו שעוסק בזרים, בעיקר בפיילוט במחוז תל-אביב.

חגי הרצל: תוכנה זו קובעת את סדרי העדיפויות וכל פעם יהיו אלף בקנה שלנו, שהם יהיו המועמדים לגירוש וזה לא יהיה סתם בצורה לא אחראית.

חגי הרצל: כי ללכת ולאסוף זה הדבר הכי פשוט וקל.

חגי הרצל: אתמול נסגר סופית גם בשב"ס נושא העובדים הזרים.

חגי הרצל: יצאה פקודה בנושא.

יורי שטרן: יש כבר משמורת?

חגי הרצל: במסגרת של תיקון החוק ירד הנושא של הקמת בתי משמורת תוך שנתיים מיום קבלת החוק.

חגי הרצל: נקבע שזה יהיה במקום שהשר לביטחון פנים ושר הפנים יקבעו או במקום אחר.

חגי הרצל: מקום אחר יכול להיות משמורת.

יורי שטרן: זה לא בקרוב?

חגי הרצל: יש התנגדות של האוצר לעניין הזה.

חגי הרצל: מכיוון שהאוצר הוא גורם מאוד דומיננטי בעניין הזה, והתיקון לחוק אושר כבר בוועדת שרים לחקיקה במתכונת הזאת, אני מעריך שעניין של משמורת הכוונה שזה יישאר עדיין בשב"ס במתכונת הידועה.

חגי הרצל: אתמול ישבתי עם הנציבה וקבענו הרבה מאוד דברים, לתת ייחודיות למתקן הזה, גם מבחינת איפיונים אזרחיים, גם מבחינת התייחסות אחרת ושונה של הסגל לאותה אוכלוסייה.

חגי הרצל: הפקודה שיוצאת מבהירה בצורה חד-משמעית לסגל ולמפקדים שזו לא אוכלוסייה של אסירים אלא זו אוכלוסייה שנמצאת במעבר.

חגי הרצל: הגשנו גם תכנית לאוצר בשביל לפרוס יותר את המניפה של אכיפה ללא היתר, כפי שמצפים מאתנו.

חגי הרצל: הגשנו תכנית מסודרת, היא מונחת באוצר.

חגי הרצל: אנחנו מחכים למענה מהאוצר, ואם נקבל את האמצעים ואת המשאבים, אנחנו גם ניתן בהתאם לזה את התפוקה.

יורי שטרן: תודה.

יורי שטרן: לגבי מקום למאסרים ועיכובים בשדה התעופה.

יורי שטרן: ההתרשמות שלנו בביקור בשדה התעופה היתה שהמתקן לגמרי לא מתאים.

יורי שטרן: למרות מה שהוחלט בזמנו לא היתה שם רשימה של הקונסולויות, לא אמרו לאנשים שזכותם להתקשר לקונסול וכו'.

יורי שטרן: אני לא רוצה לפתוח עכשיו בדיון, אני רק מזכיר לך את זה ואני רוצה שתגיד לנו אחר-כך מה נעשה בקטע הזה.

חגי הרצל: אני גם הופתעתי ממה שראינו בביקור הזה.

יורי שטרן: זה תוקן?

חגי הרצל: זה ודאי תוקן.

חגי הרצל: תכנית המתקן נמצאת באחריותו של הרצל גדז', ואם הוא יסייע לנו בעניין, אנחנו מבחינתנו ערוכים לתת את המענה.

חגי הרצל: כי אין ספק שהמציאות מחייבת היערכות אחרת.

יורי שטרן: אנחנו נעקוב אחרי זה כי זה קשור.

יורי שטרן: אני רוצה להזכיר שני דברים, שבעצם היו משימות: א.

יורי שטרן: לגבי המשרד לביטחון פנים – דיברנו על כך שהדברים נעשים גלויות, כל המודעות האלה על עבודה לתיירים, עבודה לזרים וכו', וכל המשרדים שמפרסמים את עצמם על שירותי חוץ.

יורי שטרן: תעשו פעולה יזומה בעניין הזה, כמו פעולה יזומה מול אותם גורמים שמסתובבים בשדה התעופה והם באופן קבוע מגיעים לקחת, או נשים שמגיעות כביכול כתיירות, או הפועלים הזרים שמגיעים כתיירים.

יורי שטרן: אני מתכוון לאותם גורמים, שהמשטרה יודעת לזהות אותם אבל לא נוקטת פעולה יזומה.

יורי שטרן: זה דבר שבאמת דיברנו עליו ורציתי שתעשו את מה שהומלץ פה.

יורי שטרן: הבנתי שעדיין לא ירדתם חזק על הנושא הזה.

חגי הרצל: מה שמעבירים היום כן זוכה לטיפול והתייחסות.

חגי הרצל: אני חושב שבמתכונת הקיימת של חלוקת התקנים החדשים בדגש על מודיעין וחקירות, שהמחלקים והיחידה שבנתב"ג תוגברו, אין לי ספק שגם יהיו פירות לעניין הזה.

מתי הכהן: אני מבקש גם ממשרד הפנים וגם מהמשרד לביטחון פנים, לתת לנו רשימות של אנשי קשר שאליהם נעביר מידע שיש לנו לגבי כל המודעות האלה גם בחו"ל, או כל הפעילות בחו"ל של כאלה שמייבאים עובדים זרים בלתי חוקיים.

חגי הרצל: אתה רוצה את זה?

חגי הרצל: אני מוכן להעביר את זה בשמחה.

מתי הכהן: זה מאוד חשוב.

יורי שטרן: לגבי משרד הבריאות שמענו את הדו"חות על התקנות.

יורי שטרן: מה שאני מבקש ממך, ד"ר לבנטל, זה רק דבר אחד: למה רשימת המעבדות לא הושלמה?

יורי שטרן: כי ד"ר ברלוביץ אמר שזה עניין של חודש.

ד"ר אלכס לבנטל: הנושא של המרפאות בחוץ-לארץ שיבדקו את האנשים – אפשר לעשות אותו באחת משתי דרכים:

יורי שטרן: כיוון שאני צריך לצאת, אני מבקש שתגיד רק את השורה התחתונה.

ד"ר אלכס לבנטל: אנחנו מנסים לעשות את זה משרד החוץ בדרך הרגילה כמו שעשינו בשתי מדינות.

ד"ר אלכס לבנטל: אם זה לא יצליח ואם זה יתעכב, נעשה את זה בדרך אחרת של הכרה שלנו במקומות האלה.

ד"ר אלכס לבנטל: הדרך שיש לנו עכשיו היא קצת איטית מדי, ולכן נצטרך לקבל החלטה ולעשות בדרך אחרת.

יורי שטרן: זה דבר דחוף.

יורי שטרן: יש פה סיכונים שאנחנו לוקחים.

ד"ר אלכס לבנטל: אומר מה דעתי הפרטית.

ד"ר אלכס לבנטל: אני רואה שהדבר הזה מתעכב יותר מדי.

ד"ר אלכס לבנטל: לדעתי, אנחנו יכולים לשלוח משלחת לבולגריה ולרומניה.

ד"ר אלכס לבנטל: אם נקבל החלטה, אנחנו יכולים לגמור את זה תוך שבוע, כשאנחנו שולחים אנשים לשם, בודקים את המקומות, חוזרים לארץ, וזה לא יהיה באישורי משרד הבריאות המתאימים ולא משרדי החוץ וכו'.

ד"ר אלכס לבנטל: אבל כל האנשים במשרד שלנו וגם אנשי משרד החוץ טוענים, שזו לא דרך כל כך נאותה.

ד"ר אלכס לבנטל: הדרך המסודרת היא קצת יותר מדי איטית, לדעתי.

יורי שטרן: נשמע את אנשי מס הכנסה.

חנה בטלסון: מס הכנסה יש לו נגיעה לעובדים החוקיים בדרך כלל.

יורי שטרן: לא יכול שיושב-ראש ועדת הכנסת כותב מכתב על גבי מכתב וחודשים אין לזה התייחסות.

יורי שטרן: זה לא קורה באף משרד אחר.

חנה בטלסון: אני מצטערת.

חנה בטלסון: למיטב ידיעתי, היית אמור כבר לקבל תשובה משר האוצר.

יורי שטרן: הייתי אמור אבל לא קיבלתי.

חנה בטלסון: למרות שמה שאני מחזיקה זה טיוטה ולא מכתב חתום, אני מוכנה לקרוא את זה.

יורי שטרן: שיניתם משהו?

חנה בטלסון: השלמנו תקנות שלפיהן עובד זר שאינו מומחה – כלומר, נבדיל בין מומחים לבין העובדים הזרים שבהם אנחנו מדברים - נכון שלפי המלצות הוועדה הבין-משרדית הם היו אמורים לקבל נקודת זיכוי אחת, אבל אחרי שבחנו את זה מחדש החלטנו להמליץ לוועדת הכספים לתת להם שתיים ורבע נקודות זיכוי כמו לכל תושבי ישראל, וביקשנו שהתחולה גם תהיה מתחילת 2000.

יורי שטרן: ולגבי גבייה רטרואקטיבית?

חנה בטלסון: לגבי גבייה רטרואקטיבית אני לא חושבת שתהיה בעיה כי כל הסיפור התחיל ב-1999.

יורי שטרן: דווקא בגלל שזה התחיל מ-1999 וכל השגרירויות קיבלו הודעה שככה זה וחייבים לשלם מיסים, זה חשוב.

חנה בטלסון: מי שמשלם זה המעבידים ולא העובדים.

יורי שטרן: אבל את יודעת מה קורה לכל דבר שהמעבידים משלמים, מי בסוף סובל.

חנה בטלסון: יש לנו בעיה חוקית שאנחנו לא יכולים לתת.

חנה בטלסון: יש לנו חוות דעת של היועץ המשפטי שאנחנו לא יכולים לתת בניגוד לחוק, אבל ברגע שזה יעבור בכנסת זה יהיה מוסדר.

חנה בטלסון: כלומר, מתחילת 2000 יקבלו שתיים ורבע נקודות זיכוי כמו תושבי ישראל.

יורי שטרן: תודה רבה.

יורי שטרן: כמה מילים לסיכום: לא התייחסנו להרבה מאוד סוגיות, קודם כול בתחום הבריאות.

יורי שטרן: אני חושב שיצרנו פה בוועדה צוות של שותפים למשק שיודעים לאיזו תסבוכת הם נכנסו, כל אחד בתחומו, אבל אני חושב שגם רמת התקשורת ביניכם עלתה בעקבות הישיבות התכופות שלנו והסיורים המשותפים והדברים שאנחנו מעלים.

יורי שטרן: ישנן סוגיות מרכזיות וקשות בתחום המדיניות, שלא נגענו בהן בדיווח הזה, אבל מבחינתי כיושב-ראש הוועדה מרכז הדיונים שלנו יהיה באמת בתחומים האלה.

יורי שטרן: כוונתי לנושא הלגליזציה, שלדעתי, לא צריכים להוריד אותו מהפרק.

יורי שטרן: כמו-כן העניין של מדיניות הגירושים מול אמצעי אכיפה אחרים, והרעיון של הקמת רשות הגירה כפתרון ארגוני נכון , וזו יכולה להיות רשות בין-משרדית או משרדית במשרד הפנים.

יורי שטרן: אני ממשיך עם ההתנגדויות וההסתייגויות שלי באותם החלקים של חוק העובדים הזרים, שמתייחסים לעמלה.

יורי שטרן: החוק קבע שהמעסיקים צריכים לשלם עד 3,000 ₪ לפי קביעת השר.

יורי שטרן: אני לא יודע אם השר כבר קבע, אין שר בעצם, שזה יהיה דווקא 3,000 ₪.

חגי הרצל: יש שר, הוא בקמפ-דיוויד.

יורי שטרן: הוא שר לאחד-עשר משרדים אז אינני יודע מתי הוא יגיע לאגרה הזאת.

יורי שטרן: אבל אני חושב שזה דבר אבסורדי.

יורי שטרן: הוא מקשה על מי שמעסיק באופן חוקי – דיברנו על זה לא פעם – והוא מעלה את היתרון היחסי שיש לעובד לא חוקי.

יורי שטרן: לכן אני לא יכול לבקש מכם לא להעביר את הנוהל, כי זה מחובתכם, אבל אני לפחות אפנה שוב לשר שינצל את סמכותו לפי חוק כדי לא לקבוע את האגרה הזאת.

יורי שטרן: אני לא רואה לה שום מקום.

יצחק גורביץ: שר האוצר יתנגד למה שאתה אומר.

יצחק גורביץ: מדובר ב-150 מיליון שקל בשנה.

יורי שטרן: שר האוצר רצה לצמצם את המכסה לעובדים זרים.

יורי שטרן: אני שוב מברך את מר ג'אנו, ואני לא יודע כמה דיון הבזק הזה נתן לך רושם על מה שאנחנו עושים בוועדה, אבל אני מקווה שתהיה אצלנו אורח קבוע.

יורי שטרן: העובדים שלך, קודם כול מר ניזרי, משתמשים בוועדה שלנו, ואנחנו נעזרים על ידם כל הזמן.

יורי שטרן: אני מודה לכם.

יורי שטרן: הישיבה נעולה.