הוועדה המיוחדת לבחינת בעיית העובדים הזרים, כנסת 15, פרוטוקול מספר 33, 2000-05-30 00:00

יורי שטרן: אני פותח את הישיבה.

יורי שטרן: אני מודה לכל המשתפים שהגיעו, כי ההתראה להגיע לישיבה היתה מאד מאד קצרה.

יורי שטרן: אני קודם כל חייב הבהרה גם בעקבות מה שהעיר לי אתמול חבר הכנסת ידידי גדעון עזרא.

יורי שטרן: אנחנו לא רואים לא באנשי צד"ל ולא בפליטי לבנון שהגיעו אלינו עובדים זרים.

יורי שטרן: החלטתי על קיום הדיון לא כדי להשוות אותם לעובדים זרים, אלא להפך, כדי למנוע עבורם את אותם העיוותים, את אותן הבעיות ואת אותם המצבים של ניצול, של זלזול ושל השפלה שעוברים עובדים זרים אצלנו, בגלל המערכות השונות ובגלל המעמד המיוחד שלהם.

יורי שטרן: מטרת הדיון היא לראות איך אנחנו מבטיחים פתרונות תעסוקה לאנשי צד"ל, לבני משפחותיהם ולפליטי דרום לבנון שאינם אנשי צד"ל, כל עוד הם נמצאים בארץ; איך אנחנו מבטיחים להם פתרונות תעסוקה הכי טובים והכי פחות מפלים.

יורי שטרן: האנשים האלה באו ממדינה שרמת החיים בה נמוכה משלנו ורמת השכר שם נמוכה משלנו.

יורי שטרן: אלה מהם שכבר עבדו בארץ היו בתחתית של סולם המשכורת והסולם התעסוקתי, אבל זה היה אפשרי כל עוד אותם מאות דולרים שהם הרוויחו פה היו סכום רציני כשהם חזרו הביתה.

יורי שטרן: הבית שלהם היה שם, המשק החקלאי שלהם שם וגם משפחה וחמולה, ואת הכסף הם ייבאו מישראל.

יורי שטרן: זה שונה לגמרי מהמצב הנוכחי שלהם, מפני שכל עלויות המחיה שלהם הן עלויות ישראליות.

יורי שטרן: צריך להשוות את רמת השכר שלהם ותנאי העבודה לתנאי העבודה, לשכר ולעלות המחיה במדינת ישראל.

יורי שטרן: אנחנו צריכים לדאוג מראש שהם לא יהפכו פה לאיזושהי שכבה תחתית ממורמרת ולא מרוצה.

יורי שטרן: בסוף נקבל את זה כבומרנג חזרה.

יורי שטרן: כדי למנוע את זה, אני חושב שהוועדה שלנו שצברה לא מעט מידע וניסיון על מה שקורה עם העובדים הזרים במדינת ישראל, היא הפורום המתאים כדי להסדיר את המערכות בפני קבלת החלטות כאלה או אחרות, שעלולות להביא לתוצאה שלילית כזאת.

יורי שטרן: זו המטרה, ולכן ביקשתי בדחיפות לקיים את ישיבת הוועדה.

יורי שטרן: אני מקווה שנקדים פה כמה דיונים בממשלה, כי היה ויכוח בעניין.

יורי שטרן: שרי הממשלה שביקשנו מהם לבוא ונציגי כמה מוסדות אמרו: קודם הממשלה תגבש את המדיניות שלה, ואחר כך נבוא ונדווח לכם.

יורי שטרן: אני חושב שהסדר הנכון הוא שהכנסת תעיר את הערותיה ותציע את המלצותיה, והממשלה תיקח אותן בחשבון.

יורי שטרן: אז נקבל דיווח שכולל גם התחשבות במה שאנחנו מציעים.

יורי שטרן: אני קצת מופתע - מופתע ולא מופתע - מכך שהדברים האלה מתגבשים כעת, כאשר היה ידוע מראש שיבואו הפליטים ויבואו אנשי צד"ל, וכל הסידורים לפחות מבחינת התקנים וההחלטות היו צריכים להיות מוכנים מראש.

יורי שטרן: ההתרשמות שלי היא שנכון לרגע זה זה לא כך, אבל אנחנו נשמע עכשיו את נציגי הגורמים.

יורי שטרן: התלבטתי אם לעשות את הדיווח הזה בפורום סגור לתקשורת, אך בסוף החלטנו שלא.

יורי שטרן: אני בונה על כך שאתם לא תכללו את החומר שעלול לגרום נזק רב מדי.

יורי שטרן: יש פה היבט שני, שגם כללתי אותו בסדר היום.

יורי שטרן: הפן השני הוא שכ- 2,600 לבנונים היו מועסקים במשקים בצפון.

יורי שטרן: מתוכם רק חלק הגיע עכשיו אלינו.

יורי שטרן: לא חייבים אותם אנשים שהגיעו למלא דווקא את מקומותיהם של אלה שלא מגיעים, אבל נוצר פה מחסור בכוח אדם.

יורי שטרן: קראתי היום ב"מעריב" שחסרים לתעשיות בצפון כ- 700 עובדים, ואני מניח שזה לא רק בתעשייה.

יאיר פרץ: האם יש פה נציג של צד"ל או מישהו שיכול לתת לנו תמונת מצב לגבי מה שקורה?

יורי שטרן: יש פה גורמים שמטפלים באנשי צד"ל.

אפרים כהן: אני מבקש למסור נתונים בקשר להעסקתם של גורמים בישראל עד אפריל 2000.

אפרים כהן: סך הכל הועסקו כ- 1,937 - 602 בתעשייה, 491 בחקלאות, 175 בבניין ו- 669 בשירותים, הכוונה במטולה בבירנית ובראש הנקרה.

אפרים כהן: אלה הנתונים, ולכן אני מבין שכתוצאה מכך יש חסר בעובדים בחקלאות, בתעשייה או בשירותים.

יורי שטרן: מר אייל שלו, אתה תהיה הדובר הראשי שלנו לצורך העדכון.

יורי שטרן: גברת דפנה ליפוביץ, נשלח לנו מסמך על דרום לבנוני אחד שהיה גם קצין בדצ"ל.

יורי שטרן: שלוש שנים הוא יוצא עם אישה ישראלית.

דפנה ליפוביץ: הוא ממש חי איתה כזוג נשוי לכל דבר.

יורי שטרן: והם לא יכולים להירשם כזוג.

יורי שטרן: זה דבר נוראי.

גדעון עזרא: האם זה עכשיו הנושא העיקרי?

יורי שטרן: אנחנו ניקח את המקרה הזה ספציפית לטיפולנו.

יורי שטרן: מר איל שלו, אנחנו קודם כל רוצים לדעת מה היא ההערכה שלכם לגבי מספר הפליטים שהגיעו ושיצטרכו סידורי תעסוקה אלה או אחרים, וכן לפתרונות שאתם חושבים לספק להם.

יורי שטרן: שמענו שלחלק מהאנשים שהגיעו ארצה שהם אנשי צד"ל גרידא, תוצע אזרחות וסל מסוים.

יורי שטרן: לחלק ייתנו מעמד של תייר עם רשיון עבודה.

יורי שטרן: מי שיקבל אזרחות ותושבות, בעיותיו מבחינת תעסוקה יהיו כמו בעיות יתר התושבים, למרות שיש דברים ייחודיים שאני הייתי רוצה להציע מתוך החוויה שלנו עם העובדים הזרים, וזה כדי שהסידורים יהיו מתאימים יותר.

יורי שטרן: מה שמאד מפחיד אותי זה מעמד של תייר עם רשיון עבודה, כי אם זה רשיון עבודה רגיל של עובד זר, זה אומר שיש הרבה מאד הגבלות, כמו: צמידות למעסיק וכל מיני דברים אחרים, שבסוף מקנים לאדם הזה מעמד נחות בשוק העבודה.

גדעון עזרא: לדעתי, הנרמול של החיים שלהם זה הדבר הכי חשוב עתה.

גדעון עזרא: כניסתם לעבודה גם על הרקע שדרושים עובדים בצפון, זה הדבר החשוב ביותר.

גדעון עזרא: אם בישיבה הזאת נתווה קווים רק לעניין הזה ונעזוב את כל הדברים האחרים, לדעתי, הדיון הזה יתרום.

גדעון עזרא: אם נתחיל עכשיו לדבר על התעודות למיניהן, זה סיפור ארוך, שכן אתה לא יודע מי יישאר בארץ, מי ייסע ומי יחזור ללבנון.

גדעון עזרא: צריך לבדוק איך לגרום לכך שהאנשים האלה ייכנסו מחר לעבודה.

גדעון עזרא: זו צריכה להיות מטרת הדיון היום.

גדעון עזרא: על הכנסת או על ממשלת ישראל לקבוע איזה משרד יטפל בעניין הזה.

גדעון עזרא: אני לא בטוח שהוועדה לבעיית עובדים זרים היא הכתובת לכך.

גדעון עזרא: אני שמח שחבר הכנסת יורי שטרן "התלבש" על העניין, אבל אני לא בטוח שהוועדה הזאת היא הכתובת לכך.

יורי שטרן: אמרתי שבשום פנים ואופן אין לראות בהם עובדים זרים.

גדעון עזרא: אבל צריך לשים אותם באיזו נישה.

נחום לנגנטל: חשוב לי מאד לדעת את מספר האנשים שהגיע לכאן כרגע.

נחום לנגנטל: על פי האומדנים שקצת יותר מבוססים ממה שאנחנו קוראים בעיתונות, הייתי רוצה לדעת כמה אנשים, לפחות בטווח הקצר או הבינוני, רוצים להישאר.

נחום לנגנטל: בוא נגיד שבטווחים רחוקים אף אחד לא יכול לצפות מה יקרה פה, אבל בטווחים הקצרים והבינוניים, מי רואה את אחיזתו כאן בארץ הזאת?

נחום לנגנטל: הרושם שלי הוא שאתם לא הייתם ערוכים לעניין הזה - אני לא מחפש את האשמים כרגע - כי ראיתי את התגובה ביום הראשון לנסיגה, וראיתי מה קרה ביום השני והשלישי אחר כך.

יורי שטרן: לכן אמרתי שאני מופתע מכך שהיום מדברים על גיבוש הנהלים.

נחום לנגנטל: צריך להבין שכל עוד קולטים אותם במרכזי קליטה חדשים, שזאת האגודה למען החייל, זה דבר שנראה לא הגיוני, כי המקומות האלה לא קרובים למקורות התעסוקה הפוטנציאליים שלהם.

יורי שטרן: הם גם לא מתאימים למשפחות.

נחום לנגנטל: אם אתם צריכים עזרה מאתנו, קרי: בתקציבים, בחקיקה וכו’, אנחנו יכולים לעזור, כי אני חושב שהמטרה היא מטרה משותפת, אבל העובדה שעד לרגע זה לא הונח דבר על שולחן הכנסת, לא בחקיקה ולא בתקנות, זה דבר שנראה לי מאד תמוה.

נחום לנגנטל: עד לרגע זה לא הגיעה בקשה אחת להעברת כספים לאף גורם, ואני לא מבין איך זה, שהרי אין רזרבות כספיות לדברים שלא נולדו בתקציב המדינה.

יחזקאל לביא: בחוקי מדינת ישראל, בחוקי המרשם הכניסה לישראל וכן הלאה ישנן תשובות.

נחום לנגנטל: לא, הבעיה היא לא רק מרשם.

יורי שטרן: אנו רוצים לדעת נתונים.

יורי שטרן: כמו-כן, אני רוצים לדעת תשובה לגבי המעמד שקשור באפשרויות שלהם בתעסוקה וסידורים מהירים כדי להכניס אותם לעבודות השונות.

איל שלו: לפני שבודקים מי אשם ומי לא, המנהלה הביטחונית לסיוע נערכת כבר מזה חצי שנה לאפשרות שיגיעו אנשים מדרום לבנון.

איל שלו: יש ועדת היגוי שטיפלה בנושא.

איל שלו: ההיערכות היתה למספר אחר של משפחות, כי הנחות העבודה של כל גורמי השטח היו שהיציאה תהיה במועד מסוים, ולכן יגיעו לישראל במקרה הכי גרוע עד 600 משפחות.

איל שלו: לזה המנהלה היתה ערוכה בצורה הטובה ביותר שאפשר.

איל שלו: אני חושב שזה הגוף היחיד שהיה מוכן וערוך כפי שצריך.

איל שלו: בפועל, כפי שאתם יודעים, הגיעו הרבה יותר אנשים.

איל שלו: בסופו של דבר, לאחר לילה אחד שחלקם לא ישנו על מיטה, כל האנשים שוכנו בבתי מלון, בתי הארחה או מתקני האגודה למען החייל, זאת אומרת:

איל שלו: אחרי 24 שעות לא היה אדם אחד שלא ישן, אכל, התרחץ וכו'.

איל שלו: זה רק רקע הדברים.

יורי שטרן: אני ביקשתי וקיבלתי את הסכמתם של אנשי התקשורת פה לגבי מה שיוגדר מראש שהוא לא לתקשורת.

איל שלו: קיים קושי עצום באיסוף נתונים מדויקים, מאחר שהאנשים נעים ונדים.

איל שלו: הם לא נמצאים במעצר והם לא נמצאים במחנות סגורים.

איל שלו: ישנם אנשים שנכנסים וישנם אנשים שיוצאים.

איל שלו: מזה שלושה ימים אנחנו במבצע אינטנסיבי מאד של רישום כל האנשים שנמצאים כרגע במתקנים שלנו, או מגיעים אלינו ממקומות עבודה שהם עובדים בם כרגע בישראל.

איל שלו: נכון לרגע זה אנחנו מדברים על סדר גודל של 1,663 משפחות, כשמשפחה מבחינתי זה או משפחה או רווקים, זאת אומרת: בתי אב.

איל שלו: סך הכל נפשות נכון לרגע זה - 5,537.

איל שלו: אלה המספרים שיש כרגע.

יורי שטרן: אתמול דיבר ראש מנהל האוכלוסין על 6,600 נפשות.

איל שלו: אף אחד לא ספר את האנשים למעט אנחנו.

איל שלו: ההערכות היו לפי אוטובוסים.

איל שלו: אנחנו שלחנו אנשים באוטובוסים, וההערכה בחלק מהמקרים היתה לפי מספר האוטובוסים, ובמקרים אחרים לפי מספר האכלוסים בבתי המלון.

איל שלו: נכון לרגע זה, זה המספר שמתייצב.

איל שלו: יכול להיות שיהיו 100 לכאן ו- 100 לשם, מאחר שיש אנשים שיש להם אינטרס להירשם ויש כאלה שמעדיפים לשבת בחדר, ואנחנו לא יכולים למשוך אותם בכוח.

יורי שטרן: האם המספר הזה הוא כמות כוללת של הלבנונים שנשארו בארץ, שעבדו פה ולא חזרו?

איל שלו: כן, כולל חברת תעבורה שהגיעה עם עשרה אנשים שנמצאים כאן כבר חמש שנים.

איל שלו: זה סך כל האנשים שכרגע הגיעו לישראל, והם מעונינים לבוא ולהירשם.

נחום לנגנטל: כמה מהם מצד"ל?

איל שלו: לצורך העניין, אנחנו נגדיר את כל אלו שהיו קשורים במערכות הביטחון השונות ולא נעשה הפרדה בין צד"ל ליחידות אחרות.

איל שלו: בנתון גס 237 משפחות הן כנראה משפחות של פליטים, זאת אומרת: אנשים שברחו מלבנון מטעמים אישיים, כמו: אחד שרב עם אשתו והחליט לבוא לישראל, או אחר שעבד בישראל ולא רוצה לחזור ללבנון.

איל שלו: הנתונים האלה עדיין לא מדויקים.

איל שלו: יכול להיות שהמספר הזה יילך ויגדל.

איל שלו: מאחר שאנחנו מראיינים את האנשים, יש כאלה שאומרים: אני הייתי בצד"ל.

איל שלו: אנחנו עכשיו בתהליך בדיקה, ולגבי אלה שטוענים ששירתו בצד"ל, אנחנו נבדוק אם אכן הם היו בצד"ל.

איל שלו: עדיין הרוב המוחלט זה אנשים שהיו קשורים לזה בדרך כלשהי.

איל שלו: אני אומר עוד פעם שיכול להיות שיהיו שינויים במספרים.

נחום לנגנטל: לפי מה שאתה אומר, כ- 1,400 משפחות הן משפחות צד"ל.

יורי שטרן: כן, הרוב המוחלט - 80%.

נחום לנגנטל: את זה אין בעיה לבדוק, משום שאנשי צד"ל קיבלו משכורות.

איל שלו: נכון, אין בעיה, אבל זה לוקח זמן.

נחום לנגנטל: דיברת על 237 משפחות מתוך 1,663 משפחות.

איל שלו: עלתה השאלה איפה הם רוצים להיות ואיפה הם מעדיפים להשתקם.

איל שלו: תלוי אם השאלון התבצע לפני ארוחת צהריים או אחרי, כי כשאדם רגוע ובמתקן נוח, הוא מעדיף להיות בישראל, וכאשר הוא במתקן פחות טוב, הוא מעדיף לחזור ללבנון - ונכון לנקודת הזמן הזאת, 547 משפחות מתוך הסך הכל מעדיפות לראות את עצמן משוקמות בישראל.

יורי שטרן: שליש מהמשפחות.

איל שלו: 784 משפחות מעדיפות לצאת לחוץ לארץ.

איל שלו: 131 משפחות מעדיפות לחזור ללבנון ו- 201 משפחות עוד לא יודעות היכן הן רוצות להיות.

איל שלו: אלה הנתונים הבסיסיים שאני יכול להציג כרגע.

נחום לנגנטל: יש לך קצת יותר פירוט מסך כל המשפחות שציינת.

נחום לנגנטל: היו"ר יורי שטרן: עזוב.

איל שלו: מהנתונים שלנו מהאנשים שהצהירו, אנחנו מזהים 229 אנשים, כשיכול להיות שחלק מהם הם בני זוג ויכול להיות שאלה רק ראשי משפחות שעבדו בעבר הקרוב בישראל.

יורי שטרן: שזה עשירית ממספר הלבנונים שעבדו בארץ.

יורי שטרן: רק עשירית מהם נמצאים כרגע בארץ.

איציק נחמיאס: משפחות או אנשים?

איל שלו: אמרתי שאלה אנשים.

איל שלו: אני לא יכול לומר כרגע האם זה זוג נשוי ששניהם עבדו בישראל.

איל שלו: אני מעריך שרוב המקרים אלה ראשי בתי אב, זאת אומרת: ברוב המקרים אלה משפחות.

איל שלו: אלה הנתונים שאני יכול להציג ברגע זה.

איל שלו: אם מעניין אתכם, יש גם חלוקה עדתית ביניהם.

גדעון עזרא: האם אתה יודע אם הם רוצים לעבוד מחר בבוקר?

איל שלו: אנחנו יכולים להעריך שרוב האנשים שהיו קצינים בצד"ל ומפקדים בצד"ל רואים את עצמם כלוחמים, ואני לא בטוח אם הם מוכנים לקטוף כרגע תפוחים במטולה או לעבוד כפועלים על פס ייצור.

גדעון עזרא: אבל מי בודק את זה?

איל שלו: אנחנו נבדוק.

איל שלו: עבר שבוע ימים בלבד מאז שהמשפחות הגיעו.

איל שלו: אנחנו צריכים עוד זמן.

איל שלו: אנחנו מראיינים את האנשים, ואנחנו נוציא אותם לעבודה.

איל שלו: יש לנו קשר עם משרד העבודה והרווחה.

איל שלו: כבר היינו בקשר קודם אתו.

איל שלו: נערכנו למספרים קטנים יותר, אבל יש לנו איזה שהן יכולות.

איל שלו: ייקח עוד קצת זמן ונתארגן.

גדעון עזרא: כמה כסף הם מקבלים לחיים היומיומיים?

איל שלו: עד היום הם קיבלו מענק מילוט, שזה סכום של 1,200 שקל למשפחה פלוס 200 שקלים לכל ילד או נלווה.

איל שלו: היו"ר יורי שטרן: זה לגלידה, כן? ...

אפרים כהן: לא, זאת קליטה ראשונית.

נחום לנגנטל: רובם היו אנשים במסגרת המעוגנת של צד"ל.

נחום לנגנטל: האם מזהים איזו מנהיגות בקבוצה שנמצאת פה?

נחום לנגנטל: האם אפשר לדבר עם מישהו שיכול להיות ראש הפירמידה?

איל שלו: בדרך כלל ההיררכיה היא ההיררכיה הצבאית, זאת אומרת: מי שהיו המפקדים הבכירים הם גם ראשי החמולות או ראשי המנגנונים.

איל שלו: אלה מוקדי הכוח שאנחנו מדברים איתם.

גדעון עזרא: המגמה של מי יותר להישאר בארץ?

איל שלו: לפחות במתקן אחד שיש בו ריכוז די גדול של שיעים, רובם רוצים לצאת לחוץ לארץ.

גדעון עזרא: דווקא השיעים רוצים לצאת לחוץ לארץ, ואילו המגמה של הנוצרים להישאר בישראל?

איל שלו: אני לא יכול להגיד שזאת מגמה, כי בסך הכל אלה שרוצים להישאר בישראל הם אלה שמכירים את החיים פה.

נחום לנגנטל: יש בזה הגיון, כי השיעי הוא "בוגד".

נחום לנגנטל: לכן הוא רוצה להיות בחוץ לארץ.

יורי שטרן: לפי הערכתכם, לכמה מהאנשים האלה תצטרכו לסייע בסידורי עבודה?

איל שלו: לכולם.

יורי שטרן: וזה גם ייקח זמן לגבי אלה שרוצים לצאת לחוץ לארץ, נכון?

יורי שטרן: ומה לגבי מי שרוצה לחזור?

איל שלו: מי שרוצה – יכול לחזור.

איל שלו: חזרו משפחות.

איל שלו: אנחנו לא מעודדים לצאת לחוץ לארץ ולא עוצרים.

יורי שטרן: אני מניח שמבחינת הסיכונים וכו', לפחות חלק מאלה שרוצים לעזוב, בינתיים יישארו בארץ.

יורי שטרן: זה אומר שעבור משהו כמו 2,000 איש צריך למצוא סידורים.

יורי שטרן: אני פונה גם לנציג משרדו של חיים רמון.

יורי שטרן: נשאלו פה שתי שאלות: אחת – מה הקו שלכם מבחינת המעמד?

יורי שטרן: באיזה תנאים הם יחפשו תעסוקה?

יורי שטרן: האם בתנאים של חופש תעסוקתי?

יורי שטרן: אם אתם נותנים להם מעמד של עובד זר, זה מעמד שמחייב אותם להיות צמודים למעסיק ומוגבלים.

יורי שטרן: מה יהיה מעמדם לפי תפיסתכם?

יורי שטרן: שתיים – איך מבטיחים להכניס אותם לעבודה כמה שיותר מהר?

גדעון עזרא: צריך לערוך יריד תעסוקה.

יורי שטרן: יכול להיות שצריך לערוך יריד תעסוקה, אבל יש גם משקים שהיום נשארו בלי העובדים הלבנונים למשל.

יורי שטרן: איך אתם עובדים פה לא רק עם שירות התעסוקה, אלא עם ארגוני המעסיקים – עם התעשיינים בצפון ועם החקלאים?

נחום לנגנטל: אני רוצה לשאול משהו מקדמי לזה.

נחום לנגנטל: המספר 5,537 הוא מספר ביניים.

נחום לנגנטל: האם אתם נערכים לקליטה של עוד אנשים?

איל שלו: אנחנו לא פירקנו את המתקנים שלנו, זאת אומרת: אנחנו ערוכים בצפון למקרה שיגיעו עוד.

נחום לנגנטל: מה ההערכה שלכם?

איל שלו: אנחנו לא גורם מעריך.

נחום לנגנטל: אם באופן עקרוני יגיעו עוד פליטים שירצו להיכנס, האם יש לכם מדיניות?

נחום לנגנטל: האם פותחים את השערים או לא?

איל שלו: זאת לא מדיניות שלנו.

נחום לנגנטל: האם אתה יכול לספר לנו מה המדיניות?

נחום לנגנטל: איל שלו: אני לא יודע.

נחום לנגנטל: כשיוחלט אם ייכנסו או לא – הם יגיעו אלינו, ואני יכול להגיד לך איך נטפל בהם.

יורי שטרן: בוא נחזור לשיקום.

יורי שטרן: מה התשובות לשאלות ששאלתי?

איל שלו: מאחר שהדברים עדיין לא סגורים באופן סופי, אומר בזהירות שכנראה שתהיה הבחנה בין מה שנקרא פליטים, כאלה שהגיעו הנה על דעת עצמם ממניעים שלהם, לבין אלה ששירתו את כוחות הביטחון.

איל שלו: אלה יהיו שני הפרמטרים הבסיסיים של החלוקה.

איל שלו: הנושא הזה לא סוכם.

איל שלו: אנחנו נמצאים בדיונים, ומאחר שהנתונים שהבאתי לכם עדיין לא הגיעו לא לשר רמון ולא למקבלי ההחלטות אצלנו – אלה נתונים ממש טריים מהבוקר – הנושא עוד לא סוכם סופית.

איל שלו: כנראה שיינתן לאותם אלה שהיו גורמי הכוח בלבנון מעמד א5 – תושב ארעי עם אפשרות אחר כך להפוך לאזרח.

יורי שטרן: אחר כך, או גם מי שירצה באופן מיידי?

איל שלו: את זה אני עוד לא יודע.

איל שלו: לגבי מדיניות העסקה, כל מי שירצה לעבוד, יוכל החל ממחר לצאת לעבוד.

איל שלו: אני יודע שיש משפחות שהמעסיקים שלהן יצרו איתן קשר, והן חופשיות לנסוע לעבודה.

איל שלו: אם יש משפחה שגרה כרגע בדיור זמני שהוא מרוחק ממקום העבודה, אנחנו נדאג להעביר אותה למלון שהוא קרוב יותר למקום העבודה.

איל שלו: בדברים האלה צריך להיזהר.

איל שלו: יש גם ניצול כמובן של כל מיני מעסיקים, זאת אומרת:

איל שלו: אם עד היום הם שיקמו את העובדים שלהם ודאגו להם למקום מגורים, עכשיו הם "שמו אותם אצלנו".

איל שלו: זה נוח מאד: גם ישלמו להם שכר נמוך וגם מדינת ישראל תדאג להם למגורים.

יורי שטרן: מה זה שכר נמוך?

איל שלו: לא יודע.

איל שלו: מה ששולם להם עד היום.

איציק נחמיאס: שכר מינימום, מר שטרן.

איל שלו: אם עד היום עלות השכר כללה גם לינה, היום הלינה היא על חשבון מדינת ישראל, וצריך לעשות סדר בדברים האלה.

איל שלו: אנחנו מטפלים בזה.

איל שלו: זה ייקח זמן, כי מדובר בהרבה מאד אנשים.

איל שלו: היו"ר יורי שטרן: לאלה מהם שיקבלו תושבות ייפתרו הבעיות שמטרידות אותי מבחינת מעמדם בתעסוקה, אבל האם הרשיון של אלה שהם במעמד של פליטים יהיה רשיון של תושב, או שאתם תתנו להם מעמד של עובד זר?

איל שלו: אני לא יודע להגיד לך כרגע.

גדעון עזרא: דבר עם נציג השר רמון.

יורי שטרן: האם יש לכם מדיניות בקטע הזה?

יובל צלנר: אנחנו מגבשים אותה.

יובל צלנר: לגבי הסיבה שכולם פה טוענים שזה לוקח הרבה זמן, זה לא סוד שהגיעו קצת יותר אנשים ממה שחשבנו.

יורי שטרן: זה לא קצת, חשבתם על שליש ממה שהגיע.

יובל צלנר: אנחנו רוצים להגיע לכל אחד ולשאול אותו באמת מה הוא רוצה.

יובל צלנר: השאלונים האלה לוקחים זמן, כי אנחנו רוצים להגיע לכל אחד ספציפית ולדעת בדיוק מה הוא רוצה.

יובל צלנר: זה האינטרס העליון שלנו.

יובל צלנר: אני מדבר בעיקר כרגע על אנשי צד"ל שהם הרוב המכריע, כמו שאמרתם.

יובל צלנר: מסד הנתונים עוד לא הושלם לחלוטין, ועד שלא יהיה מסד נתונים מושלם, אנחנו לא ניקח החלטות, כי אנחנו לא רוצים לעשות טעויות.

יובל צלנר: אנשי צד"ל יקבלו את כל התנאים.

יובל צלנר: מי שירצה להישאר בארץ – יישאר.

יובל צלנר: מי שירצה לעבור לחוץ לארץ – ייסע.

יובל צלנר: מי שירצה לחזור ללבנון – אנחנו כמובן נאפשר לו.

יובל צלנר: לא ממש צפינו את הפליטים.

יובל צלנר: אני יכול להגיד שמלשכת השר רמון קיבלנו את התיק רק לאחר קבלת הנסיגה.

יובל צלנר: אני לא הייתי מעורב בקבלת ההחלטות אחרי, אלא רק מרגע הנסיגה פחות או יותר.

יובל צלנר: זה נכון שהעניין של הפליטים לא היה ממש מאורגן, שכן ציפינו שיבואו בעיקר אנשי צד"ל.

יובל צלנר: בגלל זה עוד אין החלטות בדיוק מה יהיה.

יובל צלנר: כמובן לא נחזיר אותם ללבנון ולא נכפה על אף אחד דבר.

יובל צלנר: הם יקבלו פה זכויות של פליט, שאני בטוח שכל פליט בעולם יתברך בהן.

יובל צלנר: אני חושב שהתמונות שרואים בשטח הן לא תמונות יפות, אבל צריך לזכור שאין תמונות יפות כשיש פליטים, לא יכול להיות מצב כזה.

יובל צלנר: יחסית לפליטים, מצבם לא רע, והוא גם יישאר לא רע.

יובל צלנר: בקטע הזה בפירוש אנחנו עדיין מגבשים את המדיניות, והמדיניות לא תיקבע עד שלא יהיה לנו מסד הנתונים המלא.

יובל צלנר: בגלל שאנחנו רוצים להגיע לכל אחד ולדעת מה הוא רוצה, זה לא לוקח זמן.

גדעון עזרא: מה עם עבודה?

גדעון עזרא: איך תגרמו לכך שהם ייצאו כמה שיותר מהר לעבודה?

גדעון עזרא: יובל צלנר: האם אתה מדבר על הפליטים או על אנשי צד"ל?

גדעון עזרא: כולם.

יורי שטרן: גם הפליטים באחריותנו, כי זאת אחריות שלנו למבוכה הזאת, לבלגן ולסכנות שיצרנו בנסיגה כפי שהיתה.

גדעון עזרא: עכשיו צריך אותם.

גדעון עזרא: תאמין לי שאחר כך התאילנדים יגיעו, וכבר לא יצטרכו אותם.

גדעון עזרא: לפני שגומרים את השאלונים, צריך לחשוב איך מביאים את העובד למכונה.

איל שלו: מי שרוצה לעבוד - -

גדעון עזרא: איזה רוצה, מישהו צריך להציע לו ולומר לו שיש מקומות עבודה.

נחום לנגנטל: מצד אחד התמונות מדברות בעד עצמן, ואנחנו נכנסים פה לאיזשהו תהליך מסוים.

נחום לנגנטל: אני מדבר על עצמי, לא עליך שכן אתה יותר מנוסה ממני.

נחום לנגנטל: כתוצאה מזה אתה – חבר הכנסת עזרא - נכנס לאיזשהו תהליך של עליהום של המערכת המארגנת את זה, וזה נובע כתוצאה מחוסר הארגון וחוסר הצפי שלהם, שעל זה אני מסכים אתך.

נחום לנגנטל: אבל צריך להבין שעודף ה-DOING שלנו בעניין הזה יכול להביא לתוצאות שהן אחר כך מבחינתנו גם לא רצויות.

נחום לנגנטל: אני כן עושה את ההבחנה בין צד"ל לבין פליטים.

נחום לנגנטל: אני אומר את זה בצורה גסה, אבל הפועל בכרמיאל קודם לפליט מדרום לבנון מבחינתי.

נחום לנגנטל: הוא לא קודם לאיש צד"ל.

נחום לנגנטל: לכן צריכה להיות פה בדיקה יותר מדויקת.

נחום לנגנטל: אדם לא הולך לעבודה כשלחץ לא מופעל עליו.

נחום לנגנטל: כשאדם נמצא בתנאי הארחה באכסניה משופרת והחיים הם טובים והוא עם משפחתו, ואם הוא בנתניה או באשקלון זה לא כל כך נורא, זה יחסית דווקא בסדר.

נחום לנגנטל: השריקות של מכונות הקרב לא מעל ראשך והאוכל מסופק בזמן, ולכן הדחיפות לצאת מייד לעבודה היא לא גדולה כל כך.

נחום לנגנטל: חלק מהצד"לניקים הם חבר'ה צעירים מאד.

נחום לנגנטל: האם אתם חושבים שהם יוכלו להשתלב באיזושהי צורה במערכת הביטחון?

נחום לנגנטל: מערכת הביטחון צריכה לתת תשובה על זה.

נחום לנגנטל: מה התכניות שלכם כלפי הצד"לניקים, כי לזה כן התכוננתם.

נחום לנגנטל: התכוננתם לקבל 600 משפחות.

נחום לנגנטל: מה אתם עומדים לעשות איתן מבחינה תעסוקתית?

איל שלו: אסביר את התכנית הכללית.

איל שלו: נחום לנגנטל: ברור שלא תכפו עליהם, אבל אני שואל מה אתם מציעים.

איל שלו: בשלב הזה הם חיים במקומות שהם כנראה לא יהיו יישוב הקבע שלהם.

יורי שטרן: אפרופו, האם להערכתכם זה מוגבל או לא מוגבל בזמן?

גדעון עזרא: דע לך שאני נפגש איתם, וזה לא לוקסוס כמו שאתה אומר.

נחום לנגנטל: אני ביקרתי שם גם.

גדעון עזרא: יש מקומות יותר טובים ויש מקומות פחות טובים.

יורי שטרן: זה לא ממש בית הבראה.

יובל צלנר: חלק גדול מהם בבתי מלון.

יובל צלנר: הצפיפות שם היא לא נוראית.

יובל צלנר: המקום היחיד שבאמת היה בעייתי פונה אתמול.

יובל צלנר: הם הועברו לבתי מלון ולמקומות יותר סימפטיים.

יובל צלנר: אני הסתובבתי הרבה בשטח.

יובל צלנר: לא שמעתי כל כך תלונות על תנאי ההארחה.

גדעון עזרא: הם מקטרים אחד עם השני ואחד מחמם את השני.

גדעון עזרא: כל יום אתה שומע יותר ויותר התמרמרות.

גדעון עזרא: אם לא תיתן להם את האפשרויות לעבוד מחר בבוקר - כמובן ברצונם כי אתה לא יכול לחייב אותם - זה לא משרת אותנו.

גדעון עזרא: כן פליט, לא פליט, הרי אתה רוצה שכולם יעבדו.

איל שלו: אנחנו בקיאים בשיקום.

איל שלו: אנחנו יודעים דבר אחד שהוא בטוח מעל לכל ספק: החיים במלון למשפחה, גם אם הוא יהיה חמישה כוכבים, הם קטסטרופה.

איל שלו: יום, יומיים, שבוע זה נחמד, אבל אחר כך אוכלים אחד את השני.

איל שלו: לכן, לאחר שנגמור את הרשימות, אני מקווה עוד הלילה, נתחיל להכניס את האנשים לדירות שכורות.

איל שלו: שכרנו כבר כמות די נכבדת של דירות, שמתאימה אולי לסצנריו הקודם, אבל בכל מקרה אנחנו נערכים עכשיו לשכירת כמות גדולה מאד של דירות כדי להכניס אותם לדירות וכדי שיתחילו לנהל חיי משפחה נורמליים, לאכול את האוכל שלהם וללכת לבתי ספר, גני ילדים וכו'.

איל שלו: אנחנו מתואמים עם משרד החינוך שברגע שהאנשים האלה יגיעו לדיור, הם יוכלו להתחיל ללמוד.

איל שלו: לטעמנו, זה חשוב יותר כרגע מהעבודה.

איל שלו: עם כל הכבוד, חשוב לנו יותר להעסיק את הילדים, להעסיק את המבוגרים.

איל שלו: מי שרוצה להישאר בארץ, ילמד עברית.

איל שלו: גדעון עזרא: איפה הם ילמדו?

איל שלו: באולפנים וכו'.

איל שלו: מבחינת הבריאות, הם מטופלים כרגע על ידי קופות החולים השונות.

איל שלו: ברגע שתהיה להם תעודת התושבות, הם כמובן מחוברים באופן אוטומטי לביטוח לאומי, וזה אומר גם ביטוח בריאות.

יורי שטרן: האם ביטוח בריאות ממלכתי יחול על כולם?

איל שלו: כנראה שעל כולם.

יורי שטרן: על כולם, כולל הפליטים?

איל שלו: כן, כנראה.

איל שלו: אני אומר את זה כמעט ב-100%.

איל שלו: לאחר שהם יהיו בדירות שכורות ולאחר שהילדים ילכו לבתי ספר, גני ילדים, או קייטנות, למבוגרים יהיה חשק גם לצאת לעבודה, ואז אנחנו נדאג או למקומות עבודה או להכשרה מקצועית, כל אחד לפי כישוריו ולפי רצונו.

איל שלו: אנחנו לא כופים על אף אחד לעשות שום דבר.

איל שלו: ברור שמי שלא יעבוד, לא יוכל בסוף לפרנס את עצמו, זאת אומרת: באיזשהו שלב הם יצטרכו להתחיל להיות עצמאיים.

איל שלו: זה ייקח זמן, זה ייקח חצי שנה או שנה, אני לא יודע לומר בדיוק.

איל שלו: אנחנו משתדלים לשקם אותם בצורה מסודרת.

נחום לנגנטל: מה עם התכניות לגבי הצד"לניקים?

איל שלו: אלה התכניות לגביהם.

נחום לנגנטל: האם הכנתם להם מקומות עבודה?

איל שלו: לא הכנו מקומות עבודה, כי אנחנו לא ידענו מי יגיע.

נחום לנגנטל: הבנתי שנערכתם לשכן את 600 המשפחות שאליהן נערכתם בדירות שכורות, ואתם ערוכים לקלוט את ילדיהן במערכת החינוך.

נחום לנגנטל: מה עם אב המשפחה?

נחום לנגנטל: איל שלו: אב המשפחה יחליט אם הוא רוצה לעבוד או לא.

נחום לנגנטל: הם כנראה יקבלו פנסיה מהצבא על מה שמגיע להם עבור שנות שירותם.

נחום לנגנטל: לאחר מכן יחליט אם הוא רוצה לעבוד או לא.

נחום לנגנטל: מי שרוצה לעבוד ויש לו מקצוע, נסייע לו להשתלב במקום עבודה.

נחום לנגנטל: למי שאין מקצוע ומקצועו איש צבא, הוא יעבור הסבה מקצועית, ולצורך זה אנחנו מתואמים עם משרד העבודה והרווחה.

נחום לנגנטל: נפתח קורסים להכשרה מקצועית.

יורי שטרן: אני שוב חוזר לכמה דברים שאמרתי בהתחלה.

יורי שטרן: העובדים הלבנונים שעבדו עד כה היו בתחתית, או היו עובדים זרים בקיצור.

איציק נחמיאס: זאת הגדרה לא נכונה.

אפרים כהן: מצבם הרבה יותר טוב, כי הם קיבלו שכר מינימום.

איציק נחמיאס: מצבם נכון לרגע היציאה מלבנון היה מצוין.

איציק נחמיאס: יחסית לעובדים אחרים שאתה רוצה להשוות אותם, מצבם כלל לא דומה.

איציק נחמיאס: כל העובדים הלבנונים המאושרים בארץ עברו דרך מדור התשלומים.

איציק נחמיאס: משכורתם שולמה באופן ישיר דרך המעסיק למדור התשלומים של שירות התעסוקה, והיה פיקוח צמוד על כל ההפרשות וכו'.

יורי שטרן: אני ציינתי את הנישה שלהם בשוק העבודה.

יורי שטרן: הנישה היתה נישה של עובדים זרים ושל עובדים פשוטים.

יורי שטרן: צריך לזכור שמגיעים אלינו קצינים ואנשים ממעמד גבוה בחברה שלהם, וגם עלויות המחיה שלהם היום בארץ שונות.

איציק נחמיאס: אין הרבה כאלה.

איציק נחמיאס: אין הרבה קצינים בכירים.

יורי שטרן: הם גם נכנסים פה למערכת ישראלית של עלויות.

יורי שטרן: זה לא אותו דבר להרוויח פה כסף ולהשתמש בו בלבנון, כשהכל שם עולה הרבה יותר בזול, ויש לך בית משלך ומשק חקלאי וכו'.

יורי שטרן: לכן ההתייחסות צריכה להיות שונה.

יורי שטרן: אני מציע קודם כל, ללא הפרדה כבר היום לתת להם אפשרויות ורשיונות עבודה לא מוגבלים לכולם כולל לפליטים, זאת אומרת: שכל מעסיק שמעסיק אותם לא יצטרך אישור להעסקת עובד זר.

איציק נחמיאס: קודם כל, אני מחזק את הדברים של חבר הכנסת גדעון עזרא שצריך להחזיר אותם מהר ככל האפשר למעגל העבודה.

איציק נחמיאס: לאף אחד מהמעסיקים שהיה לו אישור בפועל ועדיין יש לו אישור בפועל לא נשלח מכתב שהחל מהרגע אין אישור להעסיק אותם.

איציק נחמיאס: בפועל, יש כמה עשרות בודדות שעדיין ממשיכים לעבוד, בעיקר בבתי מלון בתל אביב, בבתי מלון בטבריה ובמסעדות למיניהן שם ממשיכים לעבוד, למרות שחלק מהמשפחה שלהם פה או חלק מהמשפחה נשאר בלבנון.

גדעון עזרא: והם עובדים טובים.

איציק נחמיאס: הם עובדים מצוינים.

יורי שטרן: הצרכים שלהם היום, כשחלק מהמשפחות שלהם נמצאות בארץ ואין להם בית משלהם, הם שונים.

יורי שטרן: הדרישות למשכורת תהיינה שונות.

יורי שטרן: לכן, צריכים להתייחס לזה שהם לא רק יכולים לחזור למקום שהלבנונים היו מועסקים קודם.

יורי שטרן: זאת צריכה להיות תכנית שלמה של שיקום, שקודם כל בנויה על כך שהם יכולים לעבוד באופן חופשי בכל ענף ושהמעסיק לא יצטרך אישור עבודה.

יורי שטרן: אני מציע עוד משהו.

יורי שטרן: בגלל שהזרים בארץ, כמו עוד חלשים בשוק העבודה וכמו העולים למשל, מנוצלים לרעה - כי הם לא יודעים את חוקי העבודה, הם לא יודעים להגן על עצמם ואין להם שליטה מספיק טובה בשפה וכו' – המערכת שעבדה עד כה צריכה לעמוד לרשותם מבחינת קבילות, מבחינת המעקב אחרי הסידורים בעבודה, שהמשכורת תהיה לפי דרישות החוק ושתנאי העבודה יהיו תקינים וכו', כדי שלא ייווצר פה ניצול נוסף של הזרים.

יורי שטרן: לכן, זה צריך להיות ידוע להם.

יורי שטרן: הם צריכים לקבל דף בדבר זכויות העובד בארץ, על הסידורים השונים ולדעת למי אפשר לפנות במקרים אלה או אחרים; ממש ליצור להם נציב קבילות לצרכים האלה של התעסוקה.

יורי שטרן: אני מציע אפילו ללוות אותם בסידורים פרטניים במקומות העבודה, כי אנחנו ערים לצרות הרגילות בשוק העבודה שלנו, כל שכן בחלק הזה של העובדים הזרים.

יורי שטרן: יש להם את כל ה"פגמים" האלה של אדם זר במדינה.

יורי שטרן: האם יש היערכות לכך?

איל שלו: שמענו ורשמנו את זה לפנינו.

יורי שטרן: אז תרשום את זה כהמלצות.

יורי שטרן: אני חושב שהנושא של מעמד הוא מאד חשוב, ולכן אגף ההכשרה המקצועית ואתם כשירות תעסוקה צריכים גם להציע לאנשים אופציות לקידום, כי אותו אדם שהיה שם אדם מכובד ועוד קצין, כאשר מציעים לו פה עבודה בחקלאות, אולי לחודשים הראשונים זה בסדר, אבל אחר כך בוודאי שלא.

יורי שטרן: מייד ישתנו המושגים אצל בני המשפחה, והם יראו את האב שלהם כמושפל.

יורי שטרן: אני מניח שיש לא מעט גיבוי מקצועי: פסיכולוגי, סוציולוגי ותעסוקתי לצורך העניין.

יורי שטרן: זו פשוט תכנית, שכנראה משרדו של השר רמון הוא זה שירכז אותה.

גדעון עזרא: מתוך כל השיחות שהיו לי איתם, חלק מאלה שהגיעו לארץ ולא ראויים להגיע לארץ, אמרו שמדינת ישראל תוכל לשלוח אותם לאוסטרליה או לכל ארץ בעולם, שכן יש לה קשרים בינלאומיים.

גדעון עזרא: חלקם באו בגלל זה.

גדעון עזרא: אנחנו צריכים לעודד בסך הכל את התופעה שכמה שיותר ייסעו לחוץ לארץ, כהנחת עבודה.

גדעון עזרא: אני אומר את הדברים האלו, ואני משוכנע שבנושא הזה יש אחדות דעים.

יורי שטרן: לא לפרוטוקול.

גדעון עזרא: למה לא לפרוטוקול?

גדעון עזרא: אם הם רוצים, אנחנו רוצים ואין בעיה.

גדעון עזרא: דע לך שהאוכלוסייה השיעית במדינת ישראל היא אוכלוסייה שלא נדבקת למוסלמים הסונים.

גדעון עזרא: ההידבקות שלה ליהודים היא בעייתית, אז זה לא פשוט.

גדעון עזרא: גם המרונים הנוצרים הם אוכלוסייה חריגה בנוף הנוצרי בארץ.

גדעון עזרא: אני רוצה להגיד כאן כמה נתונים.

גדעון עזרא: הרי היה שיקום מסיבי של השב"כ, כאשר יצאנו מיהודה ושומרון, ויש לשב"כ לקחים.

גדעון עזרא: יש הרבה אנשים שמסתדרים בעבודה, ויש הרבה אנשים שלא מסתדרים בעבודה.

גדעון עזרא: תאמין לי שאלה שמסתדרים בעבודה הופכים להיות אזרחים.

גדעון עזרא: בקרב אלה שלא מסתדרים יש גלישה לסמים, ובעיקר בלבנון.

גדעון עזרא: מפני שמשני עברי הגבול ישנם אנשים, "זריקות" מעבר לגדר של שלום זה סיפור לא פשוט.

גדעון עזרא: אני מקווה שיהיה שלום, כך שיוכלו לזרוק סמים ולא לחטוף כדור, אבל אני אומר שהסיפור הזה יתפתח.

גדעון עזרא: הנורמליזציה היא הכי חשובה.

גדעון עזרא: למיטב הבנתי, אם תעמוד על כך שתגמור את הרשימות שלך ואחר כך תגמור לספק פרטים ותגמור את זה ותגמור את זה, אתה תגרום להתמרמרות לא נורמלית.

גדעון עזרא: אתם צריכים להיות בנושא הזה קלי רגליים מאד - העבודה היא חיינו.

גדעון עזרא: זה הנושא הראשון שיגרום להם להפסיק לבכות על מה שאיבדו שם.

גדעון עזרא: זה גם ייתן להם כסף שאתה בסופו של דבר לא תיתן להם.

יובל צלנר: המחשבה היא בפירוש לא ללכת פה בטור, אלא במקביל.

גדעון עזרא: אם הייתי יכול, הייתי לוקח את האיש ב"גיבור" שמארגן עובדים ברכב של השיקום.

גדעון עזרא: הייתי לוקח אותו מנקודת ריכוז לנקודת ריכוז ואוסף עובדים למחר בבוקר.

גדעון עזרא: מה שאתה מתאר זה תהליך שאולי נכון לעשות אותו בטור, אבל ככה לא נצא מהפלונטר.

יובל צלנר: המטרה שלנו היא לעבוד במקביל ולא בטור.

יורי שטרן: אני מסכם את זה כהמלצת הוועדה, לאפשר לאנשים להסתדר במקומות עבודה, אפילו זמניים, כמה שיותר מהר ולדאוג לתכניות ההכשרה, בהתחשב גם במעמדם הקודם.

יורי שטרן: אני הייתי מציע להמשיך, לפחות בהתחלה, את ההפעלה של מדור התשלומים כדי שלא יהיו פה זיופים, לתת לאנשים ליווי צמוד בסידורי העבודה וליצור נציב לקבילות ולתלונות שלהם מבחינת תנאי העבודה, בדיקת החוזים וכו'.

יורי שטרן: לפחות בשלבים ההתחלתיים אני חושב שזה יימשך די הרבה זמן.

יורי שטרן: לא צריך להבדיל בקטע התעסוקתי בין פליטים לבין אנשי צד"ל ולא לתת להם מעמד של תייר עם רשיון עבודה של עובד זר רגיל, כי זה יגביל אותם ויהפוך אותם לעבדים.

דסי צנגן: זה לא ניתן להם.

דסי צנגן: בלי הגבלה - -

יורי שטרן: לכולם?

איציק נחמיאס: לא לכולם, לאלה שירצו.

יורי שטרן: בוודאי, שום דבר לא בכפייה.

אלי פדה: משרד העבודה והרווחה הכין מערך קליטה קהילתי שכבר עובד, עם עובדים קהילתיים ועם מגשרים שהם מתוך האוכלוסייה.

אלי פדה: יש תכניות ויש כבר התחלה של העברת כספים.

אלי פדה: מפקחת מחוזית שלנו בצפון אחראית על הנושא.

אלי פדה: גייסנו כוח אדם.

אלי פדה: כל התכנית היתה מבוססת על 600 משפחות.

אלי פדה: אני חושב שאפשר יהיה להכפיל את זה.

יורי שטרן: האם יש לכם תקציבים וכוח אדם לזה?

אלי פדה: לא, התקציבים צריכים לבוא ממשרד הביטחון.

יורי שטרן: כפי שאני חש את האווירה בארץ, צריך לבצע גם עבודה צמודה עם ארגוני מעסיקים, עם התאחדות התעשיינים, עם ארגוני חקלאים, עם בתי מלון ועם התאחדות הקבלנים.

יורי שטרן: שיתופם בפעולה הזאת הוא מאד חשוב.

אפרים כהן: זה לא קשור למנהלת עובדים זרים, זה באחריות שירות התעסוקה במשרד העבודה והרווחה בצפון.

איציק נחמיאס: יש לנו פניות ממעסיקים שמעונינים מאד לקבל חזרה את העובדים שלהם.

איציק נחמיאס: אני מקווה מאד שהקבוצה של אייל תסיים את העבודה, כי ברגע שאני אקבל את הנתונים מהמנהלת, אוכל לעשות את ההצלבה מול המעסיקים שלנו ולחבר אליהם את העובדים שעבדו אצלם בעבר, או להשלים להם עובדים אחרים שנמצאים פה.

יורי שטרן: מי הם העובדים האחרים?

איציק נחמיאס: מהפליטים או מאלה שלא עובדים.

איציק נחמיאס: במידה שהם יעברו את הבידוק הביטחוני ובוועדת ההיגוי יגידו שהם יכולים להישאר פה והם יהיו מעונינים לעבוד, אני אדע לחבר אותם למעסיקים.

איציק נחמיאס: לצורך העניין, אייל שלו יודע שאני מחכה לתוצאות שלו.

יורי שטרן: כמה יעכב הבידוק הביטחוני - דבר שלא עלה פה קודם - את הסידורים?

איל שלו: אני מעדיף לא להתייחס לזה כרגע.

יורי שטרן: לדעתי, אדם יכול להתחיל לעבוד גם כאשר הדברים האלה מתבצעים במקביל.

איציק נחמיאס: זה לא פשוט, זה בעייתי.

איל שלו: זה יטופל וזה יהיה מהר.

יורי שטרן: אני רק מקווה שזה לא ייקח הרבה זמן.

אפרים כהן: ממידע שהגיע אליי לאחרונה, חברות כוח אדם זריזות וטובות נעות צפונה עם העובדים הזרים הלא חוקיים כדי למלא את החסר.

אפרים כהן: הגיעה אליי אתמול תלונה שקבוצות סינים ורומנים נעות צפונה.

יורי שטרן: לכן עכשיו, כשיש עוד דקות ספורות לפני שהעסק הזה יהפוך לעוד מרחב של עבודה לא חוקית, אני קורא לכם לקבוע סידורים ולתת רשיונות להזמין עובדים זרים באופן חוקי.

איציק נחמיאס: אי אפשר לערב פה את העניין של העובדים הזרים.

איציק נחמיאס: יש החלטה, גם של שר העבודה והרווחה וגם של השר רמון, שעדיפות עליונה תינתן לעובדים הלבנונים.

איציק נחמיאס: לא יוחלף אף לבנוני בעובד זר אחר, למרות לחצים של המון סקטורים בעניין הזה שטוענים ש"לקחו" את הלבנונים ולכן צריך להחליף אותם בעובדים זרים.

יורי שטרן: כמה עובדים לבנונים היו?

איציק נחמיאס: 1,990.

יורי שטרן: מתוך פחות מ-6,000 איש שהגיעו כעת, זה פחות או יותר סך הכל מספר האנשים שכשירים לעבודה.

יורי שטרן: אבל בוודאות אפשר לראות שלא כולם ימלאו את אותם המקומות בחקלאות או במפעלים.

איציק נחמיאס: נכון, יש חלופות ישראליות.

איציק נחמיאס: צריך למצות אותם.

יורי שטרן: הכי חשוב פה זה למנוע מצב שהמקורות האלה יתמלאו על ידי עובדים זרים לא חוקיים.

אפרים כהן: לכן מערכת אכיפה נערכת לאכיפה מעמיקה בעניין הזה על מנת לבלום את זה.

יורי שטרן: צריך ליצור מגע עם כל מעסיק ומעסיק, ולהזהיר אותו שמצד אחד המערכת תהיה מוכנה – משרד העבודה והרווחה, שירות התעסוקה וכל מי שמטפל בפליטים הלבנונים – להיות לרשותו כדי לענות לצרכיו כמעסיק, אבל יהיה פה פיקוח אמיתי על האופציה של מתן עבודה לעובדים לא חוקיים.

אפרים כהן: ביום שישי קיבלתי דיווח מחבריי.

אפרים כהן: ניתנה הוראה להגדיל את מחלקת הפיקוח של משרד העבודה והרווחה בכל אותם מקומות שזקוקים לעובדים כדי לאכוף את העניין בצורה מעמיקה ביותר בפיקוח צמוד במניעת העסקת עובדים זרים לא חוקיים.

יורי שטרן: מדובר במקום שגם כך נפגע קשות מהאירועים של הימים האחרונים וגם קודם, וכל המעסיקים על סף קריסה, הרוב לפחות.

איציק נחמיאס: זה תיאור קיצוני מדי.

יורי שטרן: רבים מהם בצרה, וחלק מהמשקים לא כל כך חזקים.

יורי שטרן: לכן, אנו צריכים קודם לבדוק מה אנחנו יכולים לעשות כדי לספק את המענה.

איציק נחמיאס: ישנם שני ענפים בעייתיים בתחום הזה שהעסיקו עובדים לבנוניים: אחד – חקלאים מסוימים, רובם, מרוכזים באזור מטולה, חקלאי מטולה בגב ההר, דישון, רמות נפתלי – זה סד"כ של בערך 500-600 איש; ישנו סד"כ נוסף בתעשיית הטקסטיל בעיקר, שמתנקז לאזור הגליל העליון ולאזור הגליל המערבי.

איציק נחמיאס: יש בו מתפרות מסוימות וסמי תעשייה שהעסיקו תופרות ועובדים רבים בתחום הטקסטיל.

איציק נחמיאס: גם שם צריך למצוא מענה.

יורי שטרן: אני רק מפחד מהממד הזמני של כל הפעילויות האלה.

יורי שטרן: גם הבדיקות בקרב מי שהגיע, גם הסידורים הנוספים עבור מי שלא עבד קודם וגם מיצוי הפוטנציאל של המובטלים הישראלים כל זה לוקח שבועות.

איציק נחמיאס: לא שבועות.

יורי שטרן: זה לוקח זמן.

יורי שטרן: המפעל לא יכול לעבוד ולמשק החקלאי אין עובדים.

יורי שטרן: לכן, הכל צריך להתבצע במהירות המרבית עם פתרונות חלופיים, ומשרואים שאין מענה תוך שבוע, לדעתי יש רק שתי אופציות.

יורי שטרן: האופציה הראשונה היא לתת רשיון להזמין עובד זר בסידורים הרגילים, כשגם זה ייקח זמן, אבל צריכים ללכת לקראתם.

איציק נחמיאס: עדיף לא לפתוח את האופציה הזאת.

איציק נחמיאס: אם זה מוגדר כפרוייקט לאומי, המדינה צריכה לעשות מאמץ.

איציק נחמיאס: זה אומר שאם יש פרי שעומד על העצים ואין מי שיקטוף אותו, אפילו יש לגייס בני נוער, לתת תגמול הולם למעסיק בהסעות של עובדים ולתת פיצוי יומי לעובד ישראלי שמוכן לעבוד בעבודה בקטיף ורק לא להכניס זרים נוספים.

יורי שטרן: זה בדיוק מה שרציתי להציע.

יורי שטרן: ההחלטה הפוליטית של הממשלה השאירה אותם ללא ידיים עובדות.

יורי שטרן: אני מציע שאם תוך כמה ימים לא יימצא פתרון מתוך הרזרבה הזאת שישנה היום, יינתנו תגמולים למעסיקים, כמו שהיה פעם בחוק גדליה גל, או כמו עבודה מועדפת.

יורי שטרן: אולי יש להכריז על עבודה מועדפת באותם המפעלים ואותם המשקים ולסבסד את התעסוקה במקומות האלה.

יורי שטרן: אבל ההחלטה צריכה ליפול תוך זמן מאד מאד קצר, וכנראה משרדך צריך להיות היוזם של הפעילויות האלה.

יובל צלנר: השר.

יורי שטרן: אני חושב שתוך שבוע אנחנו צריכים לדעת בדיוק מה אנחנו מציעים – כוח עבודה, או תמריצים, כי הנזקים הם כבדים מדי, והם נגרמו על ידי החלטה פוליטית ולא על ידי איזה פורס מז'ור משקי או ביטחוני חלילה.

יורי שטרן: אלה הם הדברים.

יורי שטרן: זאת ההמלצה והדרישה שלנו.

יורי שטרן: תודה רבה, אני נועל את הישיבה.