ועדת המשנה לבנקאות, כנסת 15, פרוטוקול מספר 1, 2000-06-20 00:00

ויצמן שירי: אני מתכבד לפתוח את הישיבה.

ויצמן שירי: נתחיל עם הצעת החוק של חבר הכנסת אלי גולדשמידט, הצעת חוק לתיקון פקודת הבנקאות (חשבונות ללא תנועה), התש"ס – 2000.

טל נדב: אם נתחיל מהצד העקרוני, אז כשמדברים על חשבונות ללא תנועה, יש תמיד התנגשות בין שני עקרונות, מתי בכלל מתערבים בחשבונו של אדם שלא על פי הוראתו, כי על הכספים בבנקים בחשבונו של אדם, אין לאף אחד זכות להתערב בהם, למעט מצב של הליך משפטי או בהוראה.

טל נדב: יש גם צד שני, שבו החשבון נמצא תקופה מסוימת בלי שהלקוח מראה סימנים שהוא יודע בדבר קיומו, ואז אולי צריכים לשקול להתערב כדי שימוזערו נזקים שאולי יגרמו לו אם החשבון יישאר כך.

טל נדב: המחוקק כבר חיווה דעתו בעבר שצריכים להתערב מתישהו.

טל נדב: לפני כמעט 20 שנה נחקק חוק בנושא הזה שקבע שצריכים להתערב, ונקבעה ההגדרה על ידי הכנסת, שבתום 10 חודשים שלא הייתה תנועה בחשבון, צריכים לנסות ליצור אתו קשר, בנוסף לכל הדברים שניסו לעשות כל השנה.

ויצמן שירי: מצד שני, כשאתה מדגיש את המחוקק, וזה היה לפני 20 שנה, רמת הפיקוח והבקרה של הבנקים השתנתה בצורה משמעותית.

טל נדב: ואם במשך חודשיים לא הצליחו ליצור אתו קשר בדרכים שאתם אפשר ליצור קשר עם לקוח, ישנה חובת השקעה.

טל נדב: המפקח על הבנקים מוציא צו, אישור הוועדה כדי להשקיע את הכספים.

פרדי וידר: הנגיד.

טל נדב: הנגיד, מוציא צו, ורק לאחרונה ועדת הכספים אישרה את תיקונו של הצו הזה שיהיה בתוקף מהראשון ביולי.

טל נדב: יש להצעה הזו שלושה חלקים.

טל נדב: חלק אחד זה  לקצר את התקופה מ- 10 חודשים ל – 3 חודשים.

אלי גולדשמידט: זאת אומרת שיתחילו להשקיע אחרי שלושה חודשים.

טל נדב: יתחילו לחפש אחרי שלוש חודשים.

אלי גולדשמידט: למעשה אחרי 4 חודשים מעצירת הקשר, אז אתה משקיע, זו ההצעה.

טל נדב: פה נשאלת השאלה, האם נכון אחרי שלושה חודשים להיכנס ולהתערב בחשבונו של אדם, שמא התקופה הזו קצרה מידי.

אלי גולדשמידט: זה מזכה אותו זה לא מחייב אותו.

טל נדב: אני לא בטוח שזה לטובה ואני אתן דוגמאות.

טל נדב: ההצעה נוקטת בלשון של כל חשבון.

טל נדב: אני חושב שדי ברור שכשמדובר על חשבונות שבין כה וכה מושקעים משירים שהם צמודי מדד או מט"ח, אז בוודאי שהשלושה חודשים זה לא הבעיה.

טל נדב: הבעיה בעיקר זה חשבונות עו"ש.

אלי גולדשמידט: עו"ש או כל חשבון אחר איננו נושא ריבית.

טל נדב: לא צמוד למכשיר עם ריבית.

טל נדב: אם לקוח קנה ושם בחשבונו 10,000 דולר.

אלי גולדשמידט: לדולר יש גם ריבית.

טל נדב: יש אולי חשבונות נזילים שלא עם ריבית.

טל נדב: ניירות ערך למשל.

ויצמן שירי: ישנם מקרים שאנשים מבוגרים הולכים לעולמם ובת הזוג שלהם לא יודעת על חשבונו, ועד שמגלים עוברת תקופה ארוכה והם מפסידים כסף.

טל נדב: אני מנסה לנפות מהשולחן את הדוגמאות שכנראה לא התכוונת, גם אז על פי הישיבה שהייתה.

טל נדב: אני מניח שהדיון מתמקד בעיקר על חשבונות עו"ש, והדוגמא תמיד של אדם שיש בחשבונו כמה אלפי שקלים, או שהוא בבית אבות או שהוא בכלל שכח מהחשבון, והשאלה היא מתי צריכים לבוא ולהשקיע את הכסף במקומו.

טל נדב: אנחנו, לפי בקשה של בנק ישראל, ושלך, ניסינו לראות מה קורה עם חשבונות עו"ש.

טל נדב: מתי נתנה בהם תנועה אחרונה.

טל נדב: בקשנו מבנקים, וכל בנק העביר אלינו בנפרד מה קורה עם חשבונות עו"ש אחרי שלושה חודשים, שישה חודשים, מתי הייתה בהם תנועה אחרונה.

טל נדב: התברר  שבין 3 חודשים ל- 6 חודשים ישנה ירידה תלולה  נדמה לי 50%  או יותר, בנגיעה באותו עו"ש בלי תנועה.

טל נדב: כלומר, שבין תקופה של 3 ל- 6 חודשים, הרבה מאד אנשים כן מתערבים בחשבונות שלהם, זאת אומרת הם מודעים לקיומם, ומשום מה שלוש חודשים הם לא נגעו בהם.

טל נדב: אולי היו בחו"ל.

ויצמן שירי: תוכל להגיד במספרים, לא באחוזים.

טל נדב: חשבונות עו"ש שלא הייתה בהם תנועה, בחמשת הבנקים הגדולים, בסכומים מ- 1000 ₪ ומעל, זה יורד מ- 10,000 חשבונות ל- 4,200 חשבונות.

פרדי וידר: 10,000 חשבונות היו בלי תנועה במשך במשך 3 חודשים בכל הבנקים.

ויצמן שירי: מי אסף את האינפורמציה הזו?

פרדי וידר: אנחנו אספנו.

ויצמן שירי: אפשר לבדוק את המספרים האלו?

יצחק לוי: ביקשנו את הנתונים, וזה מה שקבלנו.

פרדי וידר: כמי שעסק בנתונים, אני אומר שאפשר לטעות בנתונים.

פרדי וידר: אבל להניח שאתה מבקש נתונים, ואתה מגדיר מה שאתה רוצה, ומישהו מקבל 1000 ואומר ש- 1000 לא מוצא חן בעיני, זה לא.

אלי גולדשמידט: אני רוצה להבין באופן עקרוני.

אלי גולדשמידט: נניח שיש ירידה ונניח שבאמת אחרי 3 חודשים בן אדם מתעורר, אני מקבל את כל הנחות העבודה שלכם לצורך הדיון.

אלי גולדשמידט: מה מפריע, את אותה תכנית השקעה שעושים אחרי 10 חודשים, לעשות אחרי 3 חודשים, זה בחזקת חוזה ביתי, זה חוזה לטובת צד ג'.

אלי גולדשמידט: מהצד השני, הבנקים מרוויחים על זה כסף, כשהכסף עומד ללא ריבית.

אלי גולדשמידט: למה אתם מגינים על זה?

טל נדב: אנחנו מגינים על זה כי בטח אנחנו חושבים שלרדת מ- 10 חודשים ל- 3 זו ירידה דרסטית מידי.

אלי גולדשמידט: אבל למה?

ויצמן שירי: מה קרה בירידה מ- 10,000 ל- 4,000?

טל נדב: אנשים נגעו בחשבון.

טל נדב: אדם נוסע לחו"ל לחצי שנה, לשנת שבתון, או להשתלמויות, ומשאיר בחשבונו סכום מסוים כי הוא יודע שבעוד 3 חודשים...

אלי גולדשמידט: אתה מנסה לאתר אותו בהתחלה, הצלחת לאתר אותו, למה אחרי שלושה חודשים...

טל נדב: אם זה ירד לשלושה חודשים, אז יצא שבתום שלושה חודשים, אני מתחיל לאתר, ואם תוך חודש לא מצאתי אז בתום 4 חודשים...

טל נדב: אבל יכול להיות שהוא נסע לשלושה או ארבעה חודשים, למה צריכים להכניס את כל המערכות של הבנקים, של הלקוחות?

אלי גולדשמידט: יש כאן עשיית עושר שלא במשפט.

טל נדב: למה עשיית עושר לא במשפט

אלי גולדשמידט: עשיית עושר ולא במוסר.

פרדי וידר: אין לדברים האלה נוסחה מתמטית.

פרדי וידר: עם נוסחה מתמטית קל להתמודד או שהיא נכונה או שהיא לא נכונה.

ויצמן שירי: נוסחה מתמטית זה לא כסף ופה מדובר בכסף, עזוב...

אלי גולדשמידט: למה אחרי 10 חודשים צריך להשפיע?

אלי גולדשמידט: חופש הבחירה של הבן אדם, שלא תהיה לו תנועה 50 שנה, למה אחרי 10 חודשים להיות פטרנליסטים?

פרדי וידר: גם בעולם וגם בישראל עד לפני כך וכך שנים לא טיפלו בזה כך, מי ששם כסף שם כסף, אחר כך החליטו אחרת.

פרדי וידר: הנורמות, אי אפשר להתווכח עליהם ויכוח מתמטי ולהגיד, הנורמה שלי היא נכונה כי הנה 3 ועוד 2 הם 5, והנורמה שלך היא 5.5 לכן היא לא נכונה.כשאתה רואה אינדיקציה ברורה, ש- 60% מהחשבונות שבמשך 3 חודשים לא הייתה בהם תנועה, ובשלושת החודשים הבאים יש בהם תנועה יזומה.

אלי גולדשמידט: אולי זה בסוף שלושת החודשים הבאים, וכך הבנק נהנה 6 חודשים מחשבון ללא ריבית.

אלי גולדשמידט: לא עשית בדיקה יומית,  יכול להיות שהרוב מופיעים בחודש האחרון.

אלי גולדשמידט: החשש שלך הם אותם מסכנים, הכל בסדר, אבל למה זה מפריע לכם שישקיעו את כסף הזה, תסבירו לי מה הנזק שנגרם למעט אובדן הרווח של הבנק מזה שהחשבון עומד ללא ריבית.

ויצמן שירי: נאמר אחרי 10 חודשים אתם מכניסים את זה לריבית, עם כל מה שזה, השאלה היא אם אתם מזכים מהיום הראשון של אי התנועה?

ויצמן שירי: זאת אומרת אתם מדברים רק על התקופה שאחרי 4 חודשים למעשה.

ויצמן שירי: למה אתם לא מזכים אותו מיום הראשון של ה- 10 חודשים.

סמדר אלחנני: זה כמו למלא את הטוטו ביום ראשון.

ויצמן שירי: אם הוא מחזיק 10 חודשים, אתה לא מזכה אותו מהיום הראשון אם לא הייתה תנועה 10 חודשים בחשבון?

ויצמן שירי: מה הקשר לטוטו של יום ראשון?

ויצמן שירי: הכסף הזה היה נזיל הוא לא השתמש בכסף, אתה השתמשת בכסף הזה.

פרדי וידר: זה כסף שנמצא בתנאי עו"ש ואלה  תנאי עו"ש.

סמדר אלחנני: הבנק לא יכול להשקיע את זה בתנאים של תכנית חסכון.

ויצמן שירי: לא תכנית חיסכון אבל בעובר ושב למישהו אחר, העו"ש של המישהו האחר הוא במינוס.

אלי גולדשמידט: זה חלק מהנזילות של הבנק.

אלי גולדשמידט: אני רוצה לדעת מה זה מפריע?

אלי גולדשמידט: במה זה גורם נזק?

אלי גולדשמידט: איזה נזק נגרם לבנק פרט לאובדן הכסף, מה הנזק, תגידו אני מוכן לשמוע.

יצחק לוי: יש כמה אלמנטים בהצעה כאן, וההתייחסות שלנו היא לא אחידה בכל מה שמופיע כאן.

יצחק לוי: אם נתחיל מהסוף להתחלה, אני מדבר על דברי ההסבר, או התיקון לגבי סעיף 1, וסעיף קטן 2, אחרי "ההוראה" יבוא "המפורשת" והכוונה היא שהלקוח ייתן הוראה מפורשת.

יצחק לוי: לדבר זה אנחנו מסכימים בהחלט, יכול להיות שהוא מיותר.

יצחק לוי: הוא מיותר מהמובן הזה שהוא נמצא כבר, הוא נמצא בדברי ההסבר בחוק, שאנחנו כתבנו אותו בזמנו, ואפילו יש שם קצת בשר, מה זה מפורשת ומה זה לא מפורשת, האם הוראות קבע למשל, זו הוראה מפורשת, תשלומים מביטוח לאומי, דברים מהסוג הזה.

מוטי פיין: לעומת צ'קים שמשכת, אם זו הוראה מפורשת מבחינתנו זה כן מפסיק את מירוץ ההתיישנות אם זה בא.

מוטי פיין: יש לנו כבר כמה וכמה דוגמאות מ- 1981 שאתם אנחנו הולכים לצורך העניין הזה.

יצחק לוי: אז אם רוצים לתת  בשר לעניין הזה ולכתוב קצת יותר ולהכניס את דברי ההסבר בתוך החוק העיקרי, אפשר לעשות את זה, אני לא בטוח שהיום יש לזה איזשהי משמעות.

ויצמן שירי: אלי מגדיר יותר את הנושא של התקופה והזמן.

יצחק לוי: אני מתייחס כאן לכל התיקונים, לגבי התיקון הזה, במהות הוא בוודאי דבר חיובי אבל אני חושב הוא כבר נמצא, ואני לא יודע אם יש צורך...

אלי גולדשמידט: מה נמצא?

יצחק לוי: הוא נמצא דברי ההסבר.

אלי גולדשמידט: אני מדבר קודם כל ל הצד העקרוני של  קיצור התקופה מעשרה לשלושה.

יצחק לוי: הדבר הזה נמצא.

יצחק לוי: הדבר הבא, הוצע לקצר את התקופה המחייבת את התאגיד הבנקאי ליצור קשר עם בעל הפיקדון לחודש במקום חודשיים, זה דבר שאני חושב שיש בו הגיון, אפשר לדון עליו, אפשר לטעון כך או אחרת, אני לא חושב שיכול להיות שזה בסדר, אין לנו, לבנק ישראל טענה מיוחדת נגד העניין הזה.

יצחק לוי: לגבי הדבר השלישי, והוא אולי הדבר העיקרי כאן, אנחנו יוצאים מנקודת הנחה שמי שמנהל את החשבונות זה הלקוח ולא הבנק, ויש צורך בהוראת מיוחדות רק אם מאיזה שהיא סיבה מיוחדת נבצר מהלקוח לנהל את החשבון, למשל אם נעדר תקופה או שכח את החשבון הזה, היו לו הרבה חשבונות, הייתה לו תכנית חיסכון ארוכה שהגיעה לפדיון, הוא לא זוכר בדיוק, הוא שינה כתובת, לא מגיעים אלו המסמכים, דברים מהסוג זה.

יצחק לוי: אבל זה היוצא מהכלל, הכלל הוא שהלקוח מנהל את החשבונות שלו ולא הבנק מנהל את החשבון.

יצחק לוי: אנחנו גם התייחסנו להצעת החוק, היא מתייחסת לפיקדונות עו"ש ולא לדברים אחרים.

יצחק לוי: בפיקדונות עו"ש, אם התקופה  קצרה מידי, שלושה חודשים, זה בינינו תקופה קצרה, קודם כל ברוב המקרים אני יוצא מנקודת הנחה שכסף שנמצא שלוש חודשים בחשבון לא נשכח שם, אלא מאיזשהי סיבה נוח היה ללקוח, או אפילו לא היה לו נוח אבל הוא לא מצא את הזמן להתעסק עם זה, זו לא סיבה מספיקה לבנק לנהל את חשבון במקומו.

אלי גולדשמידט: יש את התהליך שאתה מחפש את לקוח, הרי ברוב מקרם תמצא אותו, אם זה אחד שלא שכח, הרי תמצא אותו.

יצחק לוי: העניין כאן שיש חובה, אחרי שלושה חודשים, אם מקבלים את הצעת החוק כמו שהיא, להתחיל לחפש את הלקוח, זה לא דבר פשוט לחפש את הלקוח, צריך להתקשר אליו, לפעמים אסור להתקשר אליו, לשלוח לו מכתבים לכתובת, הוא ן עונה הוא לא עונה, יש כאן תהליך ארוך.

יצחק לוי: ברור שככל שקבוצת החשבונות שמדברים עליה היא יותר גדול, יש כאן שלא לצורך הטלת מטלה דולה על הבנק לחפש את הלקוחות ולאתר אותם.

יצחק לוי: הנתונים כאן, אם נקבל אותם, אפשר לבדוק את הנתונים, אומרים שבאמת – 3 עד 6 חודשים יש תנועה ברוב חשבונות שלא הייתה בהם תנועה עד 3 חודשים.

אלי גולדשמידט: כל כמה זמן בממוצע מגיע מסמך מבנק ללקוח?

יצחק לוי: אני לא יודע.

אלי גולדשמידט: אני שואל אותך, אתה המפקח על בנקים, באיזה תדירות?

אלי גולדשמידט: בן אדם ממוצע במדינת ישראל מקבל מכתב מהבנק אחת ל...

אלי גולדשמידט: אני לא מדבר על כספומטים.

אלי גולדשמידט: מציג המפקח על הבנקים את הבעיה הנוראית שתיפול על כתפי הבנקים שיצטרכו לכתוב מכתב ללקוח שיש חשבון שעומד שלושה חודשים ללא תנועה, אומים לו, אדוני החשבון לך נמצא ללא תנועה נא לסור לסניפנו, להרים טלפון וכו', זו מטלה מאד כבדה כפי שהציג את זה המפקח על הבנקים.

אלי גולדשמידט: אני שואל, מימלא הבנק מתכתב עם הלקוח, שולח לו מכתבים, זה קורה לעיתים מאד תכופות, לכל אחד מאתנו.

פרדי וידר: אל תערב מין בשאינו מינו, כי אלה שמקלים לעיתים מאד תכופות, הם לא הלקוחות שאתם יש את הבעיה.

שולה מישלי: פעם בחצי שנה.

אלי גולדשמידט: דווקא זה שאין לו אצלך חשבון פעיל בסניף הבנק, דווקא זה, שאתה לא מתכתב אתו כל הזמן, למשל יש אחד שעובד עם כל החשבונות שלו בבל"ל ושכח שיש לו חשבון בבנק פועלים, דווקא לאחד כזה צריך להודיע, אותו אחד שאתה לא מתכתב אתו יומיום, אולי הוא בדיוק הבן אדם שלא יודע על זה.

פרדי וידר: קודם אמרת שאתה מימלא שולח לו כל הזמן.

אלי גולדשמידט: אני אומר שישנם שני מצבים, ישנו מצב של אנשים פעילים שיש להם חשבונות, ויש להם חשבון אחד מתוך החשבונות שלהם, שהוא ללא תנועה.

אלי גולדשמידט: עם אותם אנשים הבנק מימלא מתכתב, כיוון שהוא אדם פעיל בסניף, אז באותה התכתבות הוא יכול לכתוב לו החשבון שלך לא פעיל, זה לא עלה ולא הוריד שום דבר.

אלי גולדשמידט: אלה שהוא לא מתכתב אתם באופן שוטף, זה בדיוק אותו אחד שמחזיק את החשבון שהוא בכלל לא יודע שיש לו את החשבון כי אין לו חשבונות אחרים, הוא שכח בכלל שהוא נמצא בבנק הזה, על אחת כמה וכמה שתכתוב לו.

אלי גולדשמידט: יש שני מצבים, או שאתה מתכתב אתו כי יש לו עוד חשבונות, או שחשוב שתתכתב אתו כי אין לו חשבונות.

ויצמן שירי: אם המשלוח הזה של ההודעה היה על חשבון הלקוח, מבחינת הבנקים לא היית בעיה מקרה הזה?

פרדי וידר: תתפלא לשמוע שזו בעיה מכיוון שזה פרוייקט שצריך לנהל.

ויצמן שירי: היום בעידן המחשבים זה לא מה שהיה לפני 20 שנה כשהתקנה זו יצאה.

ויצמן שירי: לפני 20 שנה הכל היה ידני.

פרדי וידר: אני לא יודע אם יש עוד מישהו בחדר הזה שעסק באיתורים, אני בעבר הייתי גם מנהל מינהל קופות מדינה שיושב בבנק ישראל, אגב כדאי אולי שתדברו אתם על הבעיה הזו.

פרדי וידר: אחת הבעיות במינהל קופות המדינה שמחזיקים בכספות הרבה איגרות, הרבה מילוות של אנשים של מצאו אותם, ויש מבצעי איתורים.

פרדי וידר: מבצע איתורים זה ל סיפור קל.

אלי גולדשמידט: אתה מדבר על תקופה בלי מחשב.

אלי גולדשמידט: היום בבנק ישראל, אם יש מילווה, אז אתה רושם את נתונים במחשב.

פרדי וידר: תאמין לי שמלוות חובה היו כשהיו מחשבים ועוד איך.

פרדי וידר: תאמין לי שעבדו עם מחשבים, איתור זה תמיד סיפור.

פרדי וידר: מי שחושב שאיתור זה לא בעיה, אז עם כל הכבוד, בלי לפגוע באף אחד, אלה אנשים שלא עסקו בארגון נתונים, זה לא לחפש שכן שאתה מרים לו טלפון, מדובר במערכת שצריכה לפעול בצורה מאד מסודרת.

ויצמן שירי: כמה זמן לקח לכם להוציא את הנתון הזה של ה- 4,000 חשבונות, הרי רק בשבוע האחרון הודענו על הישיבה הזו.

אלי גולדשמידט: ביקשתי את זה עוד קודם.

יצחק לוי: קודם כל אני חושב שהבנקים כנראה לא עושים מספיק לאיתור לקוחות ואני חושב שהם צריכים לעשות לגמרי את מה שהם עושים יום אבל אני לא מתכוון לחשבון ש- 3 חודשים ללא תנועה אלא יותר מזה.

יצחק לוי: היום החוק מדבר על 10 חודשים.

יצחק לוי: אז קודם כל כמו שאמרתי 3 חודשים נראה לנו מעט מידי.

ויצמן שירי: אפשר להגיע להבנה, משהו באמצע, בין התקנה שהייתה לפני 20 שנה?

יצחק לוי: חשוב גם להגדיר באיזה סכומים מדובר.

יצחק לוי: סכום של 100 שקלים, זה אבסורד.

אלי גולדשמידט: על זה הסכמתי ואני מוכן על מה שתחליטו.

יצחק לוי: 10,000 שקלים.

אלי גולדשמידט: לא 10,000 שקלים.

אלי גולדשמידט: שליבנו לא יהיה גס ב- 10,000 שקלים, 1,000 שקל אני מבין.

טל נדב: אני רוצה להגיד משהו ברמה האמוציונאלית, אני רוצה שתהיה לי החירות, בתור אזרח, לא כאיגוד הבנקים, אני גם אח של יובל פרנקל, בתור בעל חשבון בבנק, אני לא רוצה שאף אחד ייגע בחשבון שלי בלי רשותי.

טל נדב: שלושה חודשים זה מוקדם מידי, זה לא עניינו של אף אחד, לא של הבנק, ולא של פיקוח על הבנקים, וגם לא של הכנסת.

טל נדב: תעשה סקר דעת קהל, לי בחשבון יש 2000 שקל, ואני נוסע לטיול.

שלום שמחון: אז כמה אתה אומר, נניח לא 3 חודשים.

ויצמן שירי: נסכם שזה יהיה 5 חודשים.

ויצמן שירי: התקנה יצאה לפני 20 שנה ורמת הבקרה של הבנקים גדלה בצורה משמעותית, זה לא מה שהיה פעם.

אלי מונטג: כמה מילים לחבר הכנסת גולדשמידט, שאלת מה הנזק שיכול להיגרם, אמרתי לך, זה לא עניין של נזק, זה עניין של עלות לעומת תועלת.

אלי מונטג: אתם יוצאים מתוך הנחה, וגם חבר הכנסת שירי אומר את זה, מה זה משנה אם יצאו 10,000 מכתבים אחרי 3 חודשים בסריקה של המחשב, או יצאו 2,000 אחרי 9 חודשים.

אלי מונטג: זה סך הכל עוד 8,000 מכתבים במחשב, ואם האיש לא עונה, כשנוצרה חובת ניסיון יצירת הקשר, אז משקיעים, אז יהיו עוד כמה לפי פעולות שעה שצריכים לעשות.

אלי מונטג: אנחנו לא מסתפקים בלשלוח מכתב.

אלי מונטג: הוראת הניהול הבנקאי התקין אינה כשירה ועומדת לצורך העניין הזה, לא סתם אתה שולח מכתב אחרי 10 חודשים, כתבנו שכל בנק צריך לקבוע נהלים מפורטים לאיתור לקוחות, כולל איתור דרך מרשם האוכלסין.

אלי מונטג: כלומר, כאשר אין תגובה, לכן גם נתנו חודשיים בשעתו לאיתור.

אלי מונטג: המפקח אומר שמבחינתנו חודשיים חודש, לא שוכנענו שזה אסון גדול מבחינת הבנקים אבל הזמן שניתן הוא לשלוח את הדואר, לראות שאין תגובה ולעשות מאמצי איתור נוספים.

אלי מונטג: זה מה שאנחנו דורשים כפי שהגדרנו, אבל אמרנו כולל איתור במרשם האוכלוסין.

אלי מונטג: זה יכול לקחת חודש.

אלי מונטג: השאלה כאן אם להטיל חובה כזו על 10,000 חשבונות אחרי 3 חודשים, או על 2275 חשבונות אחרי 9 חודשים, יש הבדל.

אלי מונטג: אלי גולדשמידט:     	 10,000 חשבונות האלה זה כל סכום שהוא.

ויצמן שירי: אתה אומר בין  3 חודשים ל- 6 חודשים ממוצע 4 חודשים, נופלים כ- 4,000 חשבונות.

אלי גולדשמידט: זה לא הטיעון, אנחנו מדברים על כמעט 5,000 חשבונות רדומים, זה חשבונות עד 2,000  שקל מתוך ה- 10,000.

אלי גולדשמידט: אני מוכן שהגבול יהיה 2,000 שקל, כבר הורדת עוד 5,000  חשבונות.

אלי מונטג: המשמעות השניה ששאלת איזה נזק יכול להיגרם.

אלי מונטג: היו"ר ויצמן שירי:     	 בהנחה לגבי מה שחבר הכנסת גולדשמידט  אומר לגבי מינימום שיהיה 2000 שקלים, זה למעשה פותר 50% מהטיעון הראשון שלך, כשיו תעבור לטיעון השני.

אלי מונטג: אני רוצה להסביר משהו, כרגע, הטיפול החוקי בנושא הזה של חשבונות ללא תנועה, הוא בשני שלבים.

אלי מונטג: החוק קובע מתי החשבון נהפך ללא תנועה, אתה רוצה לטפל בחוק הזה, אחרי 3 חודשים, אחרי 6 חודשים, עו"ש וכו', קובע שתוך חודשיים צריך ליצור קשר, קובע שאם לא נוצר קשר ישקיעו את הכסף, כפי שקבע הנגיד באיזה צו שאישרנו ותו לפני כמה חודשים, עשינו צו חדש המתייחס לכלים החדשים בשוק ההון.

אלי מונטג: היום הצו אצלנו אומר שכל סכום, נגיד עו"ש אחרי 10 חודשים הפך ללא תנועה, עד 5,000 שקל מושקע בפיקדון שקלי לא צמוד עם ריבית, מעל 5,000 שקל, אנחנו דורשים לקנות אגרות חוב צמודות, זה מה שאנחנו אומרים היום.

אלי מונטג: לאמור, אם נחיל את החוק כמו שאתה אומר אוטומטית, נגיד אחרי 3 חודשים ונעזוב את הסכומים,  3,000 שקל, אם אני אשקיע אחרי 4 חודשים, 3 חודשים ועוד חודש, לפי ההצעה שלך, סכום של 5,000 שקל באגרת חוב, יש לזה עלות.

ויצמן שירי: אתה אומר שההוצאות יותר גבוהות?

אלי מונטג: אני לא אומר שההוצאות יותר גבוהות, אבל יש עלות, כאן עולה השאלה של אמת המידה, מתי ההתערבות באותה פעילות של האזרח או חוסר הפעילות, שווה את העלות הזו, ומתי לא.

אלי מונטג: אני רק אומר את זה כנתון.

ויצמן שירי: הרי זה ישנו גם אחרי 10 חודשים, מה שאתה אומר.

אלי גולדשמידט: אני מדבר על 5,000	 חשבונות מתוך ה- 10,000.

אלי מונטג: לא דברתי על כמות.

אלי גולדשמידט: אל זה גם חלק מהעול, זה גם חלק מהעניין, גם העלות של השקעה באיגרת חוב.

ויצמן שירי: העלות של הלקוח על הפעולה עצמה.

אלי גולדשמידט: השאלה מי העלות לפעולה עצמה?

אלי גולדשמידט: השאלה היא בסוף הוא יוצא מופסד.

אלי מונטג: התפתחות המחירים גם באגרת החוב.

אלי גולדשמידט: אז תעשו את זה בריבית שקלית ואז הוא בטוח לא מפסיד.

אלי גולדשמידט: סביר להניח שאם אחרי 10 חודשים תפעל בסכום הזה והוא לא יפסיד...

אלי גולדשמידט: אני רוצה להגיד מה ההצעה שלי.

אלי גולדשמידט: אני מוכן להתפשר כדלקמן, שזה יהיה רק מ- 2000 שקל ומעלה ואני מוכן לדבר ל 4 חודשים.

אלי גולדשמידט: זו ההצעה שלי ועם זה אני מוכן ללכת.

אלי גולדשמידט: יש פה ירידה מאד גדולה בעומס על הבנקים, על פי ההצעה שלי, אבל אני לא מוכן מעבר לזה, ואני אומר לך מר פרנקל, אח של יובל, זה נשמע נורא לא טוב שמישהו נכנס לחשבון שלך, נכנסים לחשבון שלך כדי לזכות אותו לא כדי לחייב אותו.

אלי גולדשמידט: אם יהיה מישהו שאתה תכתוב לו במכתב, בזמן שתזכה אותו, שם אתה תדרוש להחזיר לבנק את מה שהו זיכה אותך, הבנק יקבל את זה בברכה.

אלי גולדשמידט: טל נדב:     	ואם נסעתי לחו"ל להשתלמות באוקספורד, ונתתי צ'ק למישהו לעוד 4 חודשים כדי לא לשכוח כתבתי מראש צ'ק דחוי כדי לא לשכוח, עכשיו אני במינוס בחשבון.

אלי גולדשמידט: כל זה אחרי שניסית להשיג אותו, ולשאול אותו.

טל נדב: הוא יודע, הוא השאיר את זה בכוונה חשבון, מה מה שאני אומר, הוא נסע לחו"ל ל- 4 חודשים לטיול בהודו, והוא יודע שהוא חייב לך 10,000 שקל, אז הוא אמר שהוא משאיר לך צ'ק דחוי וכסף בחשבון, אז בואו נמצא את האיזון.

טל נדב: לדעתי 4 חודשים זה מעט.

ויצמן שירי: אני רואה שלא נצליח להגיע בעניין הזה להבנה.

יצחק לוי: אולי אנחנו נגרום נזק כך.

יצחק לוי: ההוראות, חובת ההשקעה שלנו הם האגרות חוב מעל סכום מסוים ווליות על זה שהפיקדון הוא באמת פיקדון ללא תנועה.

יצחק לוי: זאת אומרת אם אחרי 9 חודשים, 10 חודשים, הלקוח לא יצר קשר, סביר מאד שהחשבון הזה הוא באמת חשבון רדום והרבה זמן יהיה חשבון רדום, ואז השקעה באגרות חוב משתלמת ללקוח.

אלי גולדשמידט: אז תשנו את הנחיות שלכם בין 3 ל- 9 חודשים תשקיעו את זה רק בריבית שקלית, ואחרי זה תעברו.

אלי גולדשמידט: הכל ניתן לעשות.

אלי גולדשמידט: אני רואה שיש פה 50 מליון שקל בחמשת הבנקים, אתה הראש המסחרי שלנו, כמה מרוויחים על זה הבנקים ביום, כשזה ללא תנועה?

ויצמן שירי: הם נותנים את זה רק כריבית חריגה בדרך כלל.

אלי גולדשמידט: אז כמה הם מרוויחים מזה?

אלי גולדשמידט: 50 מליון ליום.

ויצמן שירי: זה יוצא כמה עשרות אלפי שקלים.

אלי גולדשמידט: אז זה כמה עשרות שקלים ליום של רווח של הבנק, אני לא מרגיש עם זה טוב, עם כל הטיעונים.

אלי מונטג: ברשותך, על ההצהרה שלך של 4 חודשים ו- 2000 שקל ומעלה.

אלי גולדשמידט: אני לא מרגיש טוב גם עם זה.

אלי גולדשמידט: למה הבנקים צריכים להרוויח את זה?

אלי מונטג: הייתי אומר, לא לתקינות המערכת, אבל לתקינות הפעילות של המערכת, כשאתה מדבר על כזה דבר, עדיף אפילו 6 חודשים וכל סכום מ- 1000 ולא 4 חודשים מ- 2000.

אלי מונטג: הנושא של 4 חודשים הוא קצר מידי.

אלי גולדשמידט: אני הסכמתי רק להרגשה הטובה של הדיון בינינו שזה יהיה 2000 שקל ו- 4 חודשים.

סמדר אלחנני: הצעות החוק המקוריות האלה נולדו בתקופת האינפלציה הגדולה וככל שהיום אין אינפלציה, הנזק שיש לאנשים הוא הרבה יותר קטן, ולכן מספר החשבונות ילך ויגדל מפני היום אתה באמת אומר, אני נוסע לחצי שנה שיישאר לי במקרה שאשתמש בכרטיס האשראי, אז אני רוצה שיהיה לי כסף בחשבון.

אלי גולדשמידט: ואם יום אחד האינפלציה תעלה?

אלי גולדשמידט: ואם הגישה לך היא נכונה אז למה ברפורמה במס הולכים לפי ריאלי ולא לפי נומינלי?

סמדר אלחנני: נקודה נוספת מהותית, בדברי ההסבר שלך אתה כותב פיקדונות ללא תנועה זה גם אלה שבאופן רציף ...

סמדר אלחנני: אני חושבת שהוראות קבע אתה כתבת, הכוונה היא בטח להוראות קבע.

סמדר אלחנני: זה מאד מהותי אתה לא מתקן פה את ההגדרות.

ויצמן שירי: אם רק הוראות קבע, אז זה חשבון רדום.

שלום שמחון: אם יש לי משכנתא בחשבון הזה והיא יורדת כל חשבון לחודש, זה נקרא רדום?

ויצמן שירי: עובר ושב זה כסף שנכנס ויוצא.

ויצמן שירי: אם הכנסת אפילו שקל, זה כבר עובר ושב, ואז זה חשבון לא רדום.

סמדר אלחנני: נקודה אחרונה, כנגד חשבונות עו"ש יש הוראות נזילות שונות, מה שכנגד חשבונות אחרים, נכון או לא?

סמדר אלחנני: מה עם הוראות הנזילות?

סמדר אלחנני: איזה נזילות יש על חשבון עו"ש.

סמדר אלחנני: אם הכסף הוא לא עו"ש אז הרווח של הבנק ממה שהוא יכול לעשות...

פרדי וידר: נזילות על עו"ש זה 6% ללא ריבית.

סמדר אלחנני: תסביר לו את המשמעות, הוא לא מרוויח על זה כל עוד שזה עו"ש הבנק לא יכול להרוויח על זה כל כך הרבה.

פרדי וידר: מרוויח משהו.

פרדי וידר: היות והדיון הקודם הוא דיון על 4 חודשים, 3, 6, העניין של חודש איתור, עם כל הכבוד, אתם לא יודעים מה זה איתור.

אלי גולדשמידט: אז שיהיה 3 חודשים וחודשיים איתור.

אלי גולדשמידט: אני רוצה שאחרי 4 חודשים זה יהיה מושקע.

ויצמן שירי: המספרים לא גדולים, אני לא מבין מה הבהלה?

ויצמן שירי: נסכם שנעביר את זה כרגע קריאה ראשונה כמו זה ובין הראשונה לשניה והשלישית אנחנו נלך על...

אלי גולדשמידט: אני הייתי מעדיף, אם זה מוסכם עליכם שלא נחדש את כל היון עוד פעם בהכנה בין קריאה ראשונה לשניה ושלישית, שננסה להגיע להסכמה על הסכום ועל הזמן שאמרנו, אם לא, אז שישאר במסגרת הקיימת אל זה לא מתחייב שזה ישונה, כי אני לא רוצה שהיון הזה יחזור עוד פעם, חבל לקיים את הדיון הזה פעם נוספת

יצחק לוי: מה שקשור לבנק ישראל, אפשר לקצר את התקופה, תלוי למה.

אלי גולדשמידט: קיצרתי וקבעתי רף מינימום של סכום, עד 2000 שקל זה יכול עד  4 חודשים, אני חושב שבאתי לקראתכם.

אלי גולדשמידט: לקראת עמדתכם, עובדה שאתם מציגים עמדה אחרת.

ויצמן שירי: אם זה מוריד ב- 50% את מספר החשבונות.

ויצמן שירי: גם לכם יכול להיות מצב של אינטרס קטן, לא?

ויצמן שירי: שאם בסופו של דבר זמן הוא ארוך מבחינת הפיקדון, לצורך העניין הם רוכשים אגרות חוב כאלה ואחרות.

אלי מונטג: אגרות חוב אין לנו שום אינטרס בזה, אנחנו רק סוכנים שלהם.

ויצמן שירי: אתם עושים את זה לשם שמיים?

ויצמן שירי: אני לא מכיר מישהו כזה.

אלי גולדשמידט: אני מציע שהדיון הזה יוכן לקריאה ראשונה לפי ההסכמות שנתתי, הסכום הוא מ- 2000 שקל ומעלה וארבעה חודשים להתחלת איתור.

ויצמן שירי: תודה, אנחנו עוברים לנושא הבא.

ויצמן שירי: הצעת חוק הבנקאות (שירות ללקוח) (תיקון – ריבית על יתרת זכות), התש"ס - 1999

עופר חוגי: הצעת החוק שלי אומרת שמי שנמצא ביתרת זכות, יקבל ריבית זכות מהבנק.

עופר חוגי: כמו שהוא משלם ריבית חובה, יקבל מהבנק ריבית זכות.

עופר חוגי: פשוט מאד.

עופר חוגי: יש חלק מהבנקים שכבר עשו את זה, והגיע הזמן שיטיבו עם אוכלוסיה, בסך הכל הבנקים לא מפסידים כסף.

אלי גולדשמידט: אז לא צריך את הרפורמה במס.

ויצמן שירי: אתה לא מגדיר בזמן את ההתחלה, אתה אומר ישר, יש לו 10 דולר בחשבון...

עופר חוגי: כמו שעושים על ריבית חובה, יעשו חשבון על ריבית זכות.

פרדי וידר: הדבר הזה פשוט לא יכול להיות, צריך לזכור כמה דברים.

פרדי וידר: קודם כל מי שפותח חשבון הבנק הבנק חייב לפתוח חשבון ללקוח, אין לו שיקול דעת, אלא אם יש לו סיבות מאד טובות לסרב לפתיחת חשבון.

פרדי וידר: החוק מחייב בנק לפתוח חשבון ללקוח, אלא אם כן יש לו סיבות אחרות.

פרדי וידר: החוק לא יכול לחייב את הבנק באיזה תנאים לפתוח את החשבון.

פרדי וידר: התנאים הם על פי חוזים, אני רוצה לפתוח חשבון כמו שבבנקים בשוויץ עד לפני כמה שנים, מי שרוצה לפתוח אצלי חשבון יקבל ריבית שלילית, זה עניין של בין הבנק לבין הלקוח.

פרדי וידר: אי אפשר לחייב מישהו למכור סחורה, גם אני מחייב אותך לקבל את הפיקדון וגם אני מחייב אותך לשלם את ריבית.

פרדי וידר: זה חסר אח ורע, זה פשוט דבר שלא קיים.

פרדי וידר: לא קיים בעולם דבר זה שמחייבים בחוק, זה פשוט לא יכול להיות.

ויצמן שירי: אז איך אתה מסביר שחלק מהבנקים כן עושים את זה, הם פועלים בניגוד לחוק?

פרדי וידר: קיים המכשיר של ריבית יומית, בא הבנק מציע מגוון של סחורות, יש לי פיקדון יומי בריבית ויש לי פיקדון עו"ש.

פרדי וידר: עכשיו אני גם רוצה להוסיף שבנק ישראל, כשהוא מנהל מדיניות, רק לא מזמן גילה שהוא רוצה להגדיר את אמצעי התשלום רק כאמצעי תשלום פיקדונות שווים ריבית.

פרדי וידר: רק לפני כחודשיים בנק ישראל תיקן את ההגדרה, כדי שחלילה בפיקדונות רווח של חלק מהגדרת הכסף, זה חלק מהכסף, לא יהיו כלולים פיקדונות שאתם משלמים ריבית.

פרדי וידר: יש דבר שנקרא פיקדונות עו"ש בלי ריבית.

פרדי וידר: הלקוח יכול להחליט להחזיק בלי ריבית, יכול להחליט להחזיק בפיקדונות ויכול להחליט להחזיק את זה לפיקדון ליום, כל מה שצריך לעשות זה לתת הוראה לבנק שהפיקדון שלך הוא יומי.

פרדי וידר: אתה יכול ללכת לבנק שנותן לך ריבית יותר גבוהה.

פרדי וידר: יש ריבית יומית, יש ריבית לשבוע, יש ריבית לחודש, המגוון הזה כולו קיים.

פרדי וידר: הדבר הזה שכאן מכריח מישהו מצד אחד, אני מכריח אותך לקבל את זה, מצד שני אני גם מכריח אתך לשלם את זה, זה פשוט לא קיים ולא יוכל לעבוד.

ויצמן שירי: במילים אחרות אתה אומר, שאם הלקוח הוא לקוח טוב ומקובל, לבנק יש אינטרס לדאוג שהלקוח יישאר עם פיקדונות, ואז גם יש לו אינטרס לתת לו ריבית.

פרדי וידר: זה לא לפי צבע העיניים של הלקוח, זה בעיתון, אתה יכול להתמקח ולקבל יותר, כתוב, על  ריבית יומית תקבל ככה, על ריבית שבועית תקבל ככה.

פרדי וידר: על פיקדון יומי לפי סכומים ותקופות, הבנק מציע ריביות.

ויצמן שירי: מה שנשאר למשא ומתן בין הבנק לבין הלקוח הוא רוצה לעגן את זה מראש, למנוע...

פרדי וידר: הריביות גם משתנות.

עופר חוגי: יש 3, 4 ימים עד שהוא לוקח את הכסף, ועל הכסף הזה שתהיה ריבית.

ויצמן שירי: 3,4 ימים בביטוח לאומי, העלות של המשלוח של המכתב כבר יעלה לך יותר.

פרדי וידר: פיקדון עובר ושב, הוא פיקדון שהגדרתי היא שזה כמו מזומן, במקום להחזיק בכיס, אתה מחזיק בחשבון בבנק.

פרדי וידר: אתה רוצה למעט בזה אז יש לך מגוון של אפשרויות.

פרדי וידר: זה כמו שאני אחזיק את המזומן בכיס.

ויצמן שירי: זה לא אותו דבר כי הוא מחזיק את זה בבנק.

ויצמן שירי: הוא יכול להיכנס לבנק ולהגיד לך אני מבקש ממך על כל שקל שאני נמצא ביתרה ולא משנה, אני מבקש פיקדון יומי.

פרדי וידר: אין להתנות, יש דברים שאסורים.

ויצמן שירי: הלקוח אומר.

פרדי וידר: ללקוח בוודאי מותר.

אלי גולדשמידט: אין פטנט שאני נכנס לבנק ואני אומר לבנק תשמעו, כל ה- 30 יום בחודש, כל פעם שיש לי יתרת זכות תפקידו לי את זה בפיקדון יומי?

פרדי וידר: תגיע להסכם עם הבנק.

פרדי וידר: כל בנק מציע אחרת.

פרדי וידר: לא רק שלא מעודדים תחרות, הם גם פוגעים בתחרות כי שם המשחק הוא שיש בנק שהציע שכנגד גירעונות שיש לך , כשיש לך עודף אני מקזז לך, בנק אחר אומר תגיע אתי להסכם איך אתה רוצה שאני אעביר מפיקדון לפיקדון, כל בנק מגיע למשהו אחר.

פרדי וידר: הם מתחרים אחד עם השני לרבות פיקדונות יומיים, אני יכול להיכנס לבנק, ולהגיד אני רוצה שתחזיק את הכסף שלי בפיקדון יומי.

פרדי וידר: פיקדון יומי זה יום יום מחשבים לי את הריבית.

ויצמן שירי: אם ההצעה של חבר הכנסת חוגי תתקבל, כמו שהבנתי מהנגיד, זה עלול למנוע הקטנה של האשראים.

יצחק לוי: זה עלול לגרום להעלאה הריבית.

פרדי וידר: אין חיה כזו, אני לא יודע על מה אתם מדברים.

אלי מונטג: ביקשת גם מחבר הכנסת גולדשמידט, כי לך זה רק העתק מהמכתב של הנגיד, להפיץ את המכתב גם לחברי הוועדה, אולי חבר הכנסת חוגי יראה את המכתב של הנגיד וישתכנע משמונת נימוקים שכתבנו שם.

יצחק לוי: הקו שלנו באופן כללי זה שלא רק שזה לא יועיל, זה אפילו יפגע, זה יפגע בתחרות, זה יפגע בתמחור, זה יפגע במחירים.

עופר חוגי: אני לא אמרתי שרק ישלמו לו כסף.

עופר חוגי: אמרתי שבין עמלות לבין ריבית זכות, כל אחד עושה פעולות אחרות, משלם עמלות אחרות.

ויצמן שירי: נדון על זה ונעביר את זה בוועדה, ומה שיוחלט בוועדה זה מה יהיה.

ויצמן שירי: אני מקבל את הטענה של הבנקים בעניין הזה.

סמדר אלחנני: אז נעלה את זה לוועדה ללא המלצה?

ויצמן שירי: אני  ממליץ לא לאשר את ההצעה לקריאה ראשונה, כי הבנקים למעשה נתנו תשובה ברורה.

עופר חוגי: אני לא חושב שתשובה בגלל שאין חיה כזו, זו תשובה.

עופר חוגי: הבנקים הרוויחו...

ויצמן שירי: מה זה קשור?

עופר חוגי: זה קשור מאד.

עופר חוגי: אם אתה רוצה לתת הטבה לאזרח, ואין שום סיבה לא לתת את ההטבה הזו.

ויצמן שירי: איזו הטבה?

ויצמן שירי: זה עניין של מערכת יחסים, נכנס מישהו למנהל הבנק ואומר לו, אדוני...

עופר חוגי: לא כל הבנקים זה...

עופר חוגי: חלקם זה בבעלות המדינה.

ויצמן שירי: אנחנו גם לא חייבים להסכים על הכל.

ויצמן שירי: נעבור לנושא הבא.

ויצמן שירי: הצעת חוק הבנקאות (שירות ללקוח) (תיקון – מידע על הרשאות לחיוב חשבון) התש"ס-2000

ויצמן שירי: אני עובר להצעה שלי על המידע וההרשאות.

פרדי וידר: להצעה שלך, אם אני מבין נכון, היו שני רכיבים, אחד לדווח קודם כל על החיובים שהיו בגין הרשאות לחיוב חשבון, והשניה  לתת את תמונה מה מצפה לך בעתיד.

ויצמן שירי: אני מוכן לרדת מההצעה השניה, כי אני מבין שזה יכול ליצור בעיה קשה.

ויצמן שירי: היום אנחנו בעידן של אינטרנט, וכולם היום כבר לא הולכים ומשלמים אלא יש הוראות קבע, כבלים, ועוד מליון הוראות קבע, אף אחד לא יודע כמה הוראות קבע יש.

פרדי וידר: יש לי לזה תשובה.

פרדי וידר: מרבית הבנקים מספקים לך בלחיצת כפתור, בשאילתה מתאימה במסוף, אתה מקבל את רשימת כל ההרשאות שלך לחיוב חשבון.

פרדי וידר: יש מעט בנקים שכיום משלימים את זה.

ויצמן שירי: בסוף של פעולה שהלקוח משלם עבורה.

פרדי וידר: זה על מספר פעולות.

פרדי וידר: אני רוצה להבחין זמינות המידע.

ויצמן שירי: כמה פעולות הבנק נותן לך לעשות דרך השאילתה.

פרדי וידר: 5 בחודש.

ויצמן שירי: זה כלום.

פרדי וידר: אם מישהו מבקש הרבה פעולות, זה כמו מישהו שאומר לי שמשלם 2000 שקל לחודש עמלות כשמזה 1800 זה בגין ניירות ערך, אז אני אומר, מי שמשלם 1800 שקל לחודש עמלות בגין ניירות ערך, הוא לא בדיוק מועמד לרחמים.

פרדי וידר: או בסניף, או במסוף, האינפורמציה פשוט ישנה, רק תיכנס לסניף תגיד לפקיד, אני רוצה את רשימת כל ההרשאות, הוא נותן אותה.

פרדי וידר: לחילופין, במרבית הבנקים אתה לא צריך ללכת לסניף, אצל מרבית הבנקים, וגם אלה שעדיין אין להם לפי חוק של הוראה אחרת, תוך חודשיים בכל מקרה, כל הבנקים ישלחו לך.

יצחק לוי: מי שרוצה לעבור מבנק לבנק, לצורך זה כמובן שהבנקים חייבים לתת לכל מי שנכנס לבנק את הפירוט.

ויצמן שירי: לא מבנק לבנק, מחשבון לחשבון באותו בנק.

פרדי וידר: צריך רק ללחוץ על כפתור.

אלי מונטג: לבקש מהבנקים להתארגן לכך שאפשר יהיה להיכנס לבנק ולשלוף את כל הרשימה של הוראות קבע שקיימות לבן אדם.

ויצמן שירי: מה הבעיה אחת לשלושה חודשים להוציא דף.

ויצמן שירי: אתה אומר לאיזה מהבנקים היום אין את הדבר, לא כולם יודעים לגשת גם למחשב הזה.

פרדי וידר: זה לא הגיוני שתשלח לשלושה מליון לקוחות של בנקים בגלל שיש 10 או 100 שלא יודעים.

פרדי וידר: הדבר הזה זמין מאד, מה יכול להיות יותר זמין מאשר בכל מכשיר שאתה לוחץ על כפתור וגם בכל סניף.

פרדי וידר: זה זמינות שבכל רגע שאתה רוצה אתה מקבל את הרשימה הזו של כל ההרשאות שלך, זה פשוט ישנו.

יצחק לוי: אתה חייב לזכור שכל לקוח מקבל בדיעבד פירוט התשלומים שלו שליד שורת החשבון מצוין מי המוטב בהוראות קבע ואם יש יותר מתשלום אחד לאותו מוטב, אז גם את זה, הוראות שעה מחייבות את הבנק לפרט.

ויצמן שירי: מחייבים את הלקוח בדמי ניהול על הדבר הזה?

מוטי פיין: חבר כנסת שירי, יש לו פה הוראה מיוחדת על חיובים על פי הרשאה שזה הוראות קבע שכמו שאמר המפקח על הבנקים כרגע, ובמפורש כתוב, בדפי החשבון שהבנק ממציא יהיו רשומים סכומי חיובים על פי הרשאה בצורה שתאפשר למשלם לזהות את המוטב.

מוטי פיין: ברגע שזה מופיע בדף החשבון שלך אתה יודע איזה הוראות קבע אתה משלם.

ויצמן שירי: אתה יוצא מנקודת הנחה ש- 95% מהאנשים מבינים איך לגשת ולקבל את זה, אני מדבר על כאלה שחותמים על כל מיני הוראות קבע.

טל נדב: מי שלא מושך מהקיר מקבל הביתה לכל היותר פעם בחצי שנה דף חשבון.

טל נדב: חוץ מזה יש שאילתה שהוא יכול לראות את ריכוז כל ההרשאות.

ויצמן שירי: תודה רבה הישיבה נעולה.