ועדת החקירה הפרלמנטרית בנושא איתור והשבה של נכסי נספי השואה, כנסת 15, פרוטוקול מספר 15, 2001-04-19 00:00

קולט אביטל: אני מתכבדת לפתוח את הישיבה המיוחדת של ועדת החקירה הפרלמנטרית להשבת רכוש קורבנות השואה.

קולט אביטל: ביום זה שכולו זיכרון וכולו כאב, קשה מאד להכביר במילים אבל יש בכל זאת מן הסמליות בכך שדווקא ביום כזה אנו חותמים על מסמך עקרונות בדבר הסדר בדיקה חיצוני עם נציגי חמישה בנקים, עם האפוטרופוס הכללי, עם הקרן הקיימת וקרן היסוד, כשמגמתנו היא להגיע לחקר האמת בקשר לרכוש של קורבנות השואה בארץ.

קולט אביטל: להגיע לחקר האמת אבל חובתנו היא גם לדאוג לתיקון עוולות.

קולט אביטל: אני מתכבדת להעביר את רשות הדיבור ליושב ראש הכנסת, לאחר מכן בסדר היום ידברו גם חברי כנסת אחרים, נציגי ניצולי השואה, וגם נציגי הבנקים.

קולט אביטל: בבקשה.

אברהם בורג: גברתי יושבת בראש, חברי חברי הכנסת, חברי השותפים היום כאן מהארגונים השונים מהבנקים ומהציבור הרחב.

אברהם בורג: לא בכדי התכנסנו היום דווקא ביום הזה לחתום דווקא על המסמך הזה משום שיש בזה ממד מעשי לצד הסמלי של מה שאנו עושים כאן.

אברהם בורג: חלקים מאתנו היו שותפים במהלך העשור האחרון, בממדים שונים של המאבק על השבת הרכוש היהודי, בין אם מדובר בבנקים מסחריים, בין אם מדובר בממשלות, בין אם מדובר בארגונים כאלה או אחרים או בחברות.

אברהם בורג: המאבק על השבת הרכוש כלל בעצם רבדים רבים מאד של הפרק הכלכלי של שואת יהודי אירופה.

אברהם בורג: פרק שהיה עלום הרבה מאד זמן והייתה בנו רתיעה מאד עמוקה מלעסוק בו, כמעט הייתי אומר במובן מסוים של אצילות, בואו לא נפרוט לפרוטות את זכרם של הקדושים.

אברהם בורג: ככל שעבר הזמן הסתבר שמהצד האחד, אנחנו לא רוצים לפרוט לפרוטות את זכרם של נספי השואה, אבל מצד שני אנחנו לא יכולים להרשות לעצמנו במובן המוסרי, לתת יד למדיניות של "הרצחת וגם ירשת", במקומות מסוימים, ובמקומות אחרים לתת יד למדיניות של "השיתפת פעולה עם הרוצחים וגם ירשת".

אברהם בורג: לכן, כנראה שהדור הבשיל והזמן הגיע שעשור שנות ה-90 היה עשור של מאבק על הממדים הכלכליים של תוצאות שואת אירופה בחברות הביטוח בבנקים בעבודות הכפייה בממשלות השלמת פיצויים מזרח אירופה, מערב אירופה, אפילו ארצות הברית של אמריקה ומקומות נוספים.

אברהם בורג: לאורך כל הדרך, מי שהיה מעורב במאבק הזה שמע לא אחת את האמירה ואצלכם בדקתם?

אברהם בורג: סדר בבית עשיתם?

אברהם בורג: אתם באים עם ידיים נקיות?

אברהם בורג: התשובה של כל מי מאתנו שעסק בנושא הזה, בוודאי שלי ושל חבריי הייתה, אנחנו מאמינים בטוהר כפינו ובמידה ויימצא משהו ויש בו אבק של חשד, או אבק  של זיכרון או אבק של מידע, אנחנו נחקור אותו בכל דרך אפשרית על מנת שהדבר המרכזי יקרה שהאמת תצא לאור.

אברהם בורג: דבר אחד חייב להיות ברור, הכסף, הוא תוצאה.

אברהם בורג: המשמעות ההיסטורית היא המידע.

אברהם בורג: אנחנו רוצים לדעת הכל על מה קרה לנו לפני 50 ו- 60 שנה.

אברהם בורג: שום פיסת מידע שאנחנו יכולים להגיע אליה, אנחנו לא רוצים לוותר עליה.

אברהם בורג: לכן כאשר רצינו, אם בעקבות מחקריו של יוסי כץ, ואם בעקבות מידע אחר שהגיע שיש בישראל גם כן מה לבדוק, באה היוזמה הפרלמנטרית הנכונה והברוכה של חברת הכנסת קולט אביטל להכין כאן , על עצמנו, את ממדי הבדיקה שתבענו מאחרים להכיל על עצמם, מבחינת פשוט עצמך תחילה.

אברהם בורג: קמה ועדת החקירה הפרלמנטרית, שחלק מחבריה, אני לא רואה כאן את כולם, נמצאים כאן, שעשתה עבודה גדולה וחשובה מאד בייעוץ מקצועי נאמן וטוב של עו"ד צבי ברק.

אברהם בורג: אני חושב שבשם כולנו, צבי, אנחנו רוצים להודות לך על הניסיון שהבאת אתך ממאבקים אחרים בנושא הזה, לשיתוף פעולה רחב של הגופים הכלכליים בישראל, הבנקים בהקשר הזה, הבנק המרכזי, בנק ישראל , הארגונים שונים של ניצולי השואה.

אברהם בורג: האנשים שייעצו ומייעצים לנו, הקרן הקיימת, קרן היסוד, המוסדות הלאומיים בכלל.

אברהם בורג: הגענו היום אל נקודת הסיום של פרק ההקדמה, לאמור, הגענו לנקודה שבה אנו חותמים על ההסכם שממנו מתחיל חיפוש האמת בפועל.

אברהם בורג: אני חושב שנקודה כזו, כמי שהיה שותף לכך, גם במקומות אחרים, עם עמים אחרים, גם עם מוסדות פיננסיים אחרים, יש בכך ממד חשוב מאד באופן אישי, אני אגיד שאני שמח על דבר אחד, לא היינו צריכים להגיע לחתימה הזו אגב מאבק, אלא אגב הדברות, אגב שיתוף פעולה, אגב ניסיון להבין את החששות מצד אחד ואת הצרכים מהצד השני, להגיע לחתימה מהסוג הזה בדרך הטובה ולא בדרך האחרת.

אברהם בורג: אני חושב שכל זה לא היה מתאפשר, אילמלא בראש המהלך הפרלמנטרי הזה הייתה עומדת מישהי אחרת זולת קולט.

אברהם בורג: לא רק היכולת הדיפלומטית שלפעמים נדרשת אפילו בחיים הפוליטיים, אולי אנחנו מפעילים מזה קצת פחות מידי, אלא גם הניסיון הרחב בתחומים האלה במאבקים האחרים, גם הקשר עם גופים יהודיים ברחבי העולם, וגם מחויבות לאותה תקופה של הורינו וקהילותינו שנחרבו.

אברהם בורג: אני חושב שכל הדברים האלה באו לידי ביטוי במסמך יוצא מגדר הרגיל, מאד מדויק, מאד מגדיר, מאד אחראי לא פוגע ומצד שני מאד חושף.

אברהם בורג: בשם כל מי ששותף עם רבה מאד תקוות לכך שזה יוציא הרבה מאד תנובה טובה, אני רוצה להודות לך, קולט, בשמנו ובשם כל אלה שלא יכולים ביום כזה להודות.

אברהם בורג: אני באמת מקווה שמהחתימה היום ואילך, גם פרק העובדות וגם פרק האמת בממד הישראלי של המאבק יבוא לידי פתרונו ולידי מנוחתו ונוכל לעבור לדברים האחרים בחיינו.

אברהם בורג: תודה רבה קולט, תודה רבה לכולם.

קולט אביטל: תודה רבה ליושב ראש הכנסת.

קולט אביטל: כאמור, את יקירנו שנספו בשואה לא נוכל להשיב, אבל צאציהם ויורשיהם ראויים לחיות בארץ בכבוד.

קולט אביטל: אני רואה בחתימת ההסכמים האלו פריצת דרך משום שהי תוביל אותנו כאמור גם לחקר האמת, אני מקווה שגם להשבת הרכוש.

קולט אביטל: אנחנו כוועדת חקירה פרלמנטרית נצטרך למצוא לא רק את האמת ואת הפתרונות הנכונים אלא נמליץ גם המלצות בסופו של דבר לגבי אותו רכוש שמגיע ליורשים.

קולט אביטל: אנחנו חותמים היום על שני סוגי הסכמים מאד דומים אחד לשני.

קולט אביטל: עם הבנקים מצד אחד, ועם גופים, אבל לא כל הגופים, שעסקו בנדל"ן, רק הגל הראשון שהם האפוטרופוס הכללי, הקרן קיימת וקרן היסוד ואליהן יצטרפו גופים נוספים.

קולט אביטל: עמדנו על עיקרון אחד והוא שהבדיקה שתעשה תהיה בדיקה חיצונית כי להבטיח גם את מידת האובייקטיביות גם את מידת יושר וההגינות וגם שגם ייעשה וגם יראה.

קולט אביטל: רציתי להקריא בפניכם את רשימת חברי הוועדה המייעצת שתעבוד מול הבודקים החיצוניים של הבנקים.

קולט אביטל: בראש הוועדה המייעצת יעמוד עו"ד צבי ברק, מר פרדי וידר מנכ"ל איגוד הבנקים, חבר הכנסת אברהם רביץ, חבר הכנסת מיכאל קליינר, ד" ישראל זינגר מזכ"ל הקונגרס היהודי העולמי, פרופ' נחום גרוס, פרופ' קלוד קליין, והגברת סמדר אלחנני היועצת הכלכלית לוועדת הכספים בכנסת.

קולט אביטל: אני רוצה להודות לכם על נכונותכם להירתם ולעבוד.

קולט אביטל: היום הכדור עובר לידכם, וזו תהיה עבודה אני מניחה שתמשך שנה אחת.

קולט אביטל: אני רואה באירוע היום פריצת דרך, כידוע, עד עכשיו בנקים בארץ הקרן הקיימת האפוטרופוס הכללי, לא היו פתוחים לבדיקה חיצונית, אני רוצה להודות להם על הנכונות ושיתוף הפעולה.

קולט אביטל: אני מבקשת גם להביע את הערכתי ליועצות המשפטיות שעזרו לנו לאורך הדרך, למנהלת הוועדה בטי שמיר, ליועצים שלנו, צבי ברק ופרופ' יוסי כץ, לחברי הכנסת שעבדו איתי, תודה לכולכם שבאתם, ואני מבקשת להעביר את רשות הדיבור לחבר הכנסת טומי לפיד.

יוסף לפיד: תודה רבה גברתי ואני מצטרף לשבחים שהרעיף עליך יושב ראש הכנסת, אני חושב שעשית עבודה יוצאת מהכלל.

יוסף לפיד: הואיל ויש הרבה דוברים ומעט זמן, אני רוצה לקצר.

יוסף לפיד: אני כל היום טוען למה כל הפניות היהודיות מכל הגורמים האפשריים בעולם בכל הנושאים אלה, שוויצרים וגרמנים ואחרים, השתהו 50 וכמה שנים.

יוסף לפיד: בעצם, את כל מה שעושים היום, היה אפשר לעשות לפני 30, ו- 40 שנה ולזכות בפרי העמל  הזה לא את הנכדים והנינים, אלא את הקורבנות או הפליטים או את השרידים עצמם.

יוסף לפיד: דבר שהיסטוריונים יצטרכו לתת תשובה עליה, למה זה לקח יותר מ- 50 שנה.

יוסף לפיד: אבל אם זה כך, כאן אנו נמצאים ואמרת בצדק שזה יכול לקחת עוד שנה עד שהוועדה המייעצת תגיע למסקנותיה.

יוסף לפיד: כל מה שיש לנו לומר הוא לאחל עבודה פוריה לכל הצדדים ולהביע תקווה שמתוך שיתוף פעולה העבודה הזו תיגמר בהקדם האפשרי כדי שנסיר מעלינו צל צילו של כתם שדווקא במדינת ישראל יישארו בידי מוסדות ציבוריים כספים השייכים לפליטי השואה וצאצאיהם.

יוסף לפיד: תודה רבה.

קולט אביטל: תודה רבה, חבר הכנסת רביץ.

אברהם רביץ: אני ראשית כל רוצה להודות לך שזיכית אותי להיות חבר בוועדה כה חשובה, מעבר לעשייה שכל חבר כנסת מאד מעוניין לעשות, אני חושב שזה קישר אותי לכל חברי הוועדה באותו עניין שאסור לנוח על משכבו.

אברהם רביץ: בכל ישיבה של הוועדה דברנו, אבל אני הרגשתי, ואני בטוח שחברי הוועדה האחרים גם הרגישו, שהם יושבים ועסקים בדבר שהוא, והייתי משתמש במונח דתי, דבר שהוא קדוש.

אברהם רביץ: זכר של בני עמנו, זה אחד בדברים שצריכים ללוות אותנו לאורך כל חיינו לפחות.

אברהם רביץ: אני רוצה להעיר הערה אחת, אנחנו חברי הוועדה המייעצת נצטרך לחתום על תצהיר שישנו שם סעיף שאני לא יודע מי מאתנו יכול לחתום עליו.

אברהם רביץ: כתוב שאנחנו נמצאים בהיעדר של ניגוד עניינים.

אברהם רביץ: אני לא יודע אם מישהו מאתנו יכול לומר שהוא בהיעדר של ניגוד עניינים.

אברהם רביץ: מה זאת אומרת?

אברהם רביץ: הסבא והסבתא שלי שנהרגו ולפני כן הם שלחו כמה מילדיהם לארץ ישראל, ואין ספק היו מאד קשורים לארץ הזו, יכול להיות שהם לא בניגוד עניינים?

אברהם רביץ: וכולנו כאלה.

אברהם רביץ: לכן אני עושה שקיפות ומצהיר על כך שאני בעצם חושב שיכול להיות שכולנו משוחדים בעניין.

אברהם רביץ: ישנו פסוק, על זה נאמר" ברוך חשבון עולם", בואו ונחשוב חשבונו של עולם שכר מצווה כנגד התרה וכו'.

אברהם רביץ: לפעמים, החשבון הפרטי הוא בעצם חשבונו של עולם.

אברהם רביץ: אנחנו נעסוק כאן בזמן הקרוב בבדיקה של החשבון הפרטי, של הרבה פרטים, של מאות אלפים רבים שהיה להם קשר עם ארץ ישראל לפני ימי הזעם והם השקיעו גם בארץ.

אברהם רביץ: חבר כנסת קליינר ואנוכי, ליווינו את הוועדה ואני רוצה להציג כאן את מר מרטין שטרן שהיה הדוחף לעסוק בנושא הזה של חברת ג'נרלי שכבר הניבה פירות.

אברהם רביץ: החברה הזו אכן לא רק מדברת ונותנת הרבה מאד כספים למבוטחים ולבני משפחותיהם, וזה התחיל להניע את הגלגל שלנו כאן בכנסת.

אברהם רביץ: כאשר מדווחים לי מחברת ג'נרלי שהנה היום היה טקס ונתנו סכומים לא מבוטלים, אני מורה את החשבון הפרטי של ברוך, חשבון שהוא בעצם חשבונו של עולם, חשבון של כל הדור הזה.

אברהם רביץ: זה חשבון שצריך להמשיך וללוות אותנו ולראות בחשבונות הפרטיים שאנחנו בעצם עוסקים בחשבונו של עולם לא רק מהצד הכספי אלא גם מהצד ההתנהגותי, מהנורמות החברתיות.

אברהם רביץ: שממה שקרה אז, כולנו נלמד את שכר המצווה כנגד העבירה.

אברהם רביץ: אני שוב חוזר ומודה לך קולט על כך שזיכית את הכנסת ובכלל את עם ישראל, שהנה עשינו את הזעזוע בתוכנו ואין ספק, כפי שאמר היו"ר, שזה ישפיע גם על משאים ומתנים שעדיין לא הסתיימו במדינות אחרות בעניין הזה.

אברהם רביץ: תודה רבה.

קולט אביטל: תודה רבה, אני מבקשת להעביר את רשות הדיבור לחבר הכנסת קליינר.

מיכאל קליינר: אדוני יושב ראש הכנסת, יו"ר הוועדה, אנשי הבנקים והארגונים השונים.

מיכאל קליינר: כשפועלים בוחנו של איש ציבור בוחנים אותו מכמה קריטריונים.

מיכאל קליינר: קריטריון ה"מה" קריטריון ה"איך".

מיכאל קליינר: אבל יש קריטריון אחד שלכאורה הוא טכני אבל הוא חשוב מכולם והוא קריטריון ה"מתי".

מיכאל קליינר: לפעמים לא די לעשות את הדברים הנכונים, לומר את הדברים הנכונים, אלא גם לבחור את העיתוי הנכון.

מיכאל קליינר: אני מוכרח להגיד שבמבחן הזה של העיתוי, לא רק בו כמובן, אבל גם בו, שהוא חשוב לעיתים מכל, יושבת ראש הוועדה, חברת הכנסת קולט אביטל, ראויה בהחלט לכל שבח.

מיכאל קליינר: גם העלאת הנושא בכנסת הזו, בזמן הנכון כשהדברים בשלים, שהיה ברור לכל הגורמים פה בארץ, כולל הבנקים ששום ארגומנט לא יעזור אחרי שאנחנו, כעם היהודי, דרשנו מהחברות בחו"ל מבנקים בשוויץ, מחברת ג'נרלי ועוד חברות ביטוח אחרות.

מיכאל קליינר: גם בחירת העיתוי לקיום הישיבה הזו ולקיום טקס החתימה הזה וקביעתו להיום עוד לפני שכל הקצוות נקשרות ועוד לפני שהיה הסכם.

מיכאל קליינר: אז קודם כל ההימור הזה הצליח ואני מבין שהיום הולכים לחתום על ההסכם.

מיכאל קליינר: אבל לא רק מבחינה זו הייתה קביעת הישיבה זו ביום השואה החלטה נכונה, אלא היא הייתה חשובה כדי להזכיר לכולנו שאין מדובר בעוד פעולה של הפרלמנט לייצוג איזשהי קבוצה שיש לה טענה כלפי ממסד או מוסד, אלא באמת בנושא שהוא אחד העמוקים, הקיומיים והבסיסיים ביותר לעצם קיומנו כאן.

מיכאל קליינר: כשחותמים כאן היום, אין אדם אחד שלא יבין על מה מדובר ומה קורה.

מיכאל קליינר: קראתי מאמר מאד מלומד וארוך אתמול בעיתון הארץ, שכתב אותו יאיר שלג שיושב כאן, שבצדק אמר שיש שני חשבונות, לא חשבון אחד.

מיכאל קליינר: במאבק הזה אנחנו נותנים תשובה לא רק למי שפגע בפרטים היהודיים הרג אותם לא רק הרג גם שדד, ושדד את היורשים והבנים, אלא גם בניסיון לחסל את העם היהודי.

מיכאל קליינר: לכן צריך לחשוב גם במונחים של קיום העם היהודי.

מיכאל קליינר: בשנות ה- 50 מי שנתן קדימות להמשך קיומו של העם היהודי בעיקר על ידי המדינה הזו, אפילו על פני הפרטים, צדק, כי באותו שלב היה צריך לדאוג לכלל.

מיכאל קליינר: היום, במישור הזה, הדברים קצת שונים ובבואנו לטפל היום בשוד הגדול שקרה, בצילו של הרצח הגדול, וטומי, אולי חיכינו 50 שנה, כי בשנות ה- 50 את מי בכלל עניין השוד בגדול כשאנשים הפכו את השברים וגילו את הרצח הגדול הזה.

מיכאל קליינר: היום בצדק פועלים מול השוד הגדול כי היום הפרופורציות השתנו.

מיכאל קליינר: היום החובה שלנו לדאוג שהפרטים שנשדדו, שקרוביהם נספו בשואה והותירו חשבון בנק או פוליסת ביטוח, בין אם זה חו"ל ובוודאי בארץ ישראל, בוודאי אם הנספים קנו קרקע בארץ ישראל, או פתחו כספת בארץ ישראל, או שמו כסף בחשבון בנק בארץ ישראל, בוודאי שלאלה נדאג שקרוביהם יקבלו את התמורה.

מיכאל קליינר: לכן אני רואה את חובתה הקדושה של הוועדה והוועדה המייעצת.

מיכאל קליינר: כשיושבת ראש הוועדה דברה שצריך לדאוג גם לרכוש שמוגדר כרכוש ללא יורשים, אני בעד.

מיכאל קליינר: אני לא חושב שרכוש ללא יורשים צריך להישאר בידי הבנקים השוויצרים או בידי ג'נרלי.

מיכאל קליינר: בוודאי שהעם היהודי צריך לקבל אותו, אבל זו עדיפות שניה, קודם כל צריך לוודא בכל הכוח שאותו רכוש, שבסופו של דבר נגדיר אותו כרכוש ללא יורשים, הוא אכן רכוש ללא יורשים ולא רכוש שלא מצאו את היורשים.

מיכאל קליינר: לשם כך צריכה להיות שקיפות מוחלטת.

מיכאל קליינר: לשם כך צריך להתגבר על כל הכללים ועל הסודיות הבנקאית, מדובר על לפני 60 שנה, ושכל המידע יבוא לידיעת הציבור.

מיכאל קליינר: אם לא נעשה את כאן בוודאי שזה לא יעשה באירופה או במקומות אחרים.

מיכאל קליינר: אנחנו בדור האינטרנט ולכן מבחינתי, המאבק הכי גדול כרגע הוא שבסופו של דבר כל הממצאים שעלו, כל שם אפשרי יהיה על האינטרנט כדי שנדע שעשינו הכל.

מיכאל קליינר: אם הגדרנו רכוש ללא יורשים שהוא אכן רכוש ללא יורשים.

מיכאל קליינר: מבחינתי זהו העיקר.

מיכאל קליינר: אני מצטרף לכל התודות של יושבת הראש, ושל החברים האחרים אני בהחלט חושב שצריך להעלות על נס את המאבק של הגופים הלא ממוסדים, בין אם ארגונים וולנטריים, בין אם ארגונים של ניצולי שואה, כמובן איל"ר, שלא הייתי אומר גוף לא ממוסד, אבל יש בו אנשים ממוסדים.

מיכאל קליינר: הקדים אותי חבר הכנסת רביץ, אבל אני בהחלט רוצה לציין יהודי יקר שיושב כאן ופועל מאחורי הקלעים במרץ בלתי נלאה וזה ידידנו מרטין שטרן שהיה מעורב לא רק בעניין ג'נרלי אלא בהחלט דחף אותנו.

מיכאל קליינר: לולא מרטין שטרן, לא היו נכנסים לעניין של ג'נרלי.

מיכאל קליינר: אני מבין שמי שקרא את הספר על פרשת הבנקים של איתמר לוין, יודע את הסיפור שבעצם גם הכתבה הראשונה של מירה אמסלם בנושא הבנקים הייתה בעקבות פגישה מקרית שלה בשוויץ עם מרטין שטרן.

מיכאל קליינר: רק אחר כך כל הפעילים, בראשם יושב ראש הכנסת אברהם בורג ואחרים נכנסו לעניין הזה.

מיכאל קליינר: כך שבהחלט יש לו זכויות ראשונים ומייסדים, אבל הוא לא מסתפק בהם, לא נח על זרי הדפנה, ואם יומיים מישהו מאתנו לא מקבל טלפון ממרטין שטרן, הוא מתקשר לשאול אם קרה לו משהו.

מיכאל קליינר: אני בהחלט חושב שגם לו מגיעה הוקרה ברגע חגיגי זה.

קולט אביטל: תודה רבה לחבר הכנסת קליינר, אני רוצה להעביר את רשות הדיבור לחבר הכנסת זאב.

נסים זאב: אני בראש ובראשונה מצטרף לשבחי היושבת ראש שעשתה עבודה נפלאה במשך חודשים רבים.

נסים זאב: שאחרי ישיבות ארוכות וממושכות סוף סוף יוצאים לדרך.

נסים זאב: יוצאים לדרך עם ועדה נכבדה מייעצת שעליה הוחלט.

נסים זאב: אני רוצה להזכיר שהיו התלבטויות לגבי הכדאיות של כל הוועדה הזו, האם בסופו של דבר נגיע לתוצאות מהותיות רציניות.

נסים זאב: יש פסוק בשיר השירים "שמוני נוטרה את הכרמים כרמי שלי לא נטרתי".

נסים זאב: לפעמים אדם שם לב לכרמים של אחרים מעביר ביקורת על אחרים אבל על הכרם שלו הוא לא שומר, הוא לא חושב אפילו שצריך לשמור.

נסים זאב: אני חושב שעצם הדבר שאנחנו קודם כל בודקים את עצמנו והוועדה הפרלמנטרית שקמה על מנת להוציא את הדברים הטמונים במשך עשרות השנים וסוף סוף הגיעה היום וזה בזכות שמישהו העלה את הנושא הזה בצורה רציניות וזו חברת הכנסת קולט אביטל, ואנו מודים לה על כך.

נסים זאב: טוב מאוחר מאשר בכלל לא כי גם יותר מידי ביקורת לגבי מדינות אחרות האם עשו את עבודתם האם נעשה כל מה שצריך להיעשות לגבי אותם כספים אבודים של ניצולי השואה ושל אותם הנספים.

נסים זאב: אני שמח שסוף סוף יוצאים לדרך בשעה טובה.

נסים זאב: היום הזה היה מיוחד כי התקבלה החלטה, והייתי שמח גם אם היינו נערכים לקראת חתימה.

קולט אביטל: תודה רבה.

קולט אביטל: אני מבקשת להעביר את רשות הדיבור למר פרדי וידר שהוא מזכ"ל איגוד הבנקים, שיאמר כמה מילים בשם הבנקים.

קולט אביטל: אני מוכרחה לציין שהמשא ומתן היה בעיקר עם משפטנים לאורך כל הדרך, אבל אצל פרדי וידר הייתה תמיד סמפטיה, פתיחות ונכונות לבוא לקראתנו והוא מצא לנכון לעשות כך.

פרדי וידר: תודה רבה.

פרדי וידר: מכובדי יושב ראש הכנסת, חברי הכנסת נכבדים, רבותי וגבירותי.

פרדי וידר: אין ספק שרעיון הקמת ועדת החקירה מטעם הכנסת לאיתור והשבה של נכסים של נספי השואה, ראוי לכל שבח.

פרדי וידר: אני בוודאי אדבר בשם הבנקים אבל אני משוכנע שכל בגורמים האחרים שותפים לאותה עמדה.

פרדי וידר: נדמה לי שאני לא אגזים אם אני אומר את הדבר שצריך להיות מובן לכולנו.

פרדי וידר: כולנו בעניין הזה נמצאים באותו צד של המתרס.

פרדי וידר: כאן אני חושב טמון ההבדל הגדול בין מה שקורה אצלנו לבין המצב בארצות האחרות, דוגמאות שהועלו על ידי הדוברים גם עכשיו וגם בעבר.

פרדי וידר: אצלנו כולנו באותו צד של המתרס ואין בזה כדי לטעון שלא נעשו שגיאות כאלה ואחרות בעבר.

פרדי וידר: לכן, הרצון של כולנו, והמטרה של כולנו להסיר את עננת הספק שעוד מרחפת מעלינו, האם נעשה כל מה שצריך להיעשות כדי לאתר ולהשיב לנספי השואה את רכושם.

פרדי וידר: לעניין הזה לא ניתן להוסיף וזה מתקשר לדברים שגם אמר חבר הכנסת קליינר.

פרדי וידר: אחד הבנקים בישראל, אחרי עבודה מאומצת שעשה, פרסם בין השאר גם באינטרנט רשימה של חשבונות בנקים שנמצאו אצלם שזה עשרות שנים לא נעו בהם פעולות.

פרדי וידר: זה נשמע טכני אבל המשמעות של זה שזה מאגר שבתוכו אפשר למצוא גם כאלה שאולי הם קורבנות של השואה או יורשים של קורבנות השואה.

פרדי וידר: גם בנקים אחרים במרוצת השנים עשו כל מיני פעולות בין השאר בהוראת השלטונות והם אמרו שהלכו אחורנית על לימי המנדט ואחר כך אחרי קום המדינה כך שאני משוכנע שמתיחת הקווים האישיים האלה בין מה שנעשה בעולם לבין המצב אצלנו היא קצת מהירה אבל כפי שאמרתי, כולנו, ללא יוצא מהכלל שותפים לדעה שצריך לפעול ובצורה יעילה.

פרדי וידר: כפי שאמרתי בפתיחת דבריי, אנחנו מברכים על הקמת הוועדה ואך טבעי שכאשר פנתה יושבת ראש הוועדה הגברת אביטל אל הבנקים הם נענו מיד לשתף פעולה ולסייע באורח אפקטיבי לקיום הבדיקות הללו.

פרדי וידר: כדי לוודא שלא יוותרו כספים של קורבנות שואה בבנקים ואם נותרו להשיב אותם לבעליהם.

פרדי וידר: אני יכול להבטיח, כפי שאמרתי גם בעבר שהבנקים יעשו ככל יכולתם, יפתחו את ליבם בוודאי את ספריהם, וזה נשמע טכני, כדי שהמטרה הזו תושג.

פרדי וידר: אני רוצה לסיים בברכה חמה לגברת אביטל שהוליכה את המהלך מתחילתו עד עכשיו, אני מקווה שגם תביא אותו לסיום מוצלח.

פרדי וידר: תודה.

קולט אביטל: תודה רבה, האפוטרופוס הכללי מר שמואל צור.

שמואל צור: אדוני יושב ראש הכנסת, גברתי יושבת ראש הוועדה, חברי ועדה נכבדים, נציגי המוסדות השונים שנמצאים כאן.

שמואל צור: האפוטרופוס הכללי הוא גוף ממשלתי, הוא זרוע של משרד המשפטים, אנחנו פועלים לפי חוק.

שמואל צור: מהיום הראשון קדמנו בברכה את הקמת ועדת החקירה, פרסנו בפני ועדת החקירה את כל הנתונים שברשותנו, אנחנו משתפים פעולה עם הוועדה ונמשיך כמובן לשתף פעולה.

שמואל צור: האפוטרופוס הכללי הוא אמנם זרוע ממשלתית אבל הוא מנהל רכוש פרטי.

שמואל צור: את הרכוש הפרטי אנחנו מנהלים מנקודת מבט פרטית, לטובת הבעלים הפרטיים ולא משיקולים של תועלת או טובת המדינה.

שמואל צור: איננו מייצגים את משרד האוצר או כל משרד אחר, אנחנו מייצגים למעשה את האינטרס ציבורי שבניהולו של רכוש עזוב.

שמואל צור: ברכוש העזוב שמנוהל על ידינו, עבור כ- 17,000 בעלים יש גם כספים רבים וגם רכוש קרקעי רב.

שמואל צור: כ- 15% מהרכוש שמנוהל על ידינו שייך לאנשים שכנראה נספו בשואה.

שמואל צור: אנחנו נמצאים כרגע מזה למעלה משנה בעיצומה של בדיקה של כל התיקים שלנו בניסיון לאתר את אותם בעלים של רכוש ששייך לאנשים שכנראה נספו בשואה.

שמואל צור: אנחנו נמצאים במחצית הדרך.

שמואל צור: הגענו להיקף של כ- 15% מכלל הרכוש המנוהל על ידינו כרכוש שאפשר להגיד ששייך לאנשים שכנראה נספו בשואה, אין יודעים אם יש יורשים או אין יורשים אבל זהו רכוש שיש לו זיקה לאנשים שכנראה נספו בשואה וכמובן שהמידע הזה פורסם על ידינו ברשימה שפרסמנו לראשונה לפני 4 שנים ולאחרונה רשימה מתוקנת ומעודכנת ואנחנו ממשיכים בעבודה הזו.

שמואל צור: כמו כן הוחלט על דעת משרד האוצר, להקים באפוטרופוס הכללי יחידה מיוחדת שנועדה לאתר בצורה אקטיבית יורשים של אותם בעלי רכוש שנספו בשואה.

שמואל צור: אנחנו עוסקים בעצם ימים אלה בהקמת הוועדה, זו בהחלט אחת מהפירות של עבודת ועדת החקירה הזו ואני בהחלט מברך על כך.

שמואל צור: זאת לא משימה שהוטלה עלינו מלכתחילה על פי חוק אבל זו בהחלט תוצאה של המהלך הציבורי שהוועדה יזמה ואני בהחלט מברך על כך.

שמואל צור: אני מקווה שבעקבות הפעילות הזו של אותה יחידה לאיתור בעלי רכוש, אנחנו נמצא יורשים של בעלים.

שמואל צור: לגבי רכוש שלא ימצאו לו יורשים, ניתן יהיה לגביו לנקוט במהלך החשוב הנוסף, והוא להעביר את הרכוש הזה לבעלות המדינה על מנת שהמדינה תקים קרן כזו או אחרת שתעסוק בעניינם של הניצולים בצרכי הכלל.

שמואל צור: אנחנו כמובן מצטרפים ונותנים את הסכמתנו לקיום הבדיקה מטעם הוועדה.

שמואל צור: אני מציע ומבקש שהבדיקה תתחיל באפוטרופוס הכללי מכיוון שאנחנו הגוף שיש בידנו הרכוש הגדול ביותר.

שמואל צור: הטיפול שלנו ברכוש הוא הטיפול הממוסד לטוב ולרע.

שמואל צור: אנחנו חושבים שמתוך בדיקה של העניינים שלנו, ניתן יהיה ליצור סטנדרטים ונורמות שיאפשרו ביתר קלות את הבדיקה גם בגופים האחרים, גם בגופים המוסדיים האחרים וגם בגופים הפרטיים שאני מקווה שהוועדה תגיע אליהם.

שמואל צור: תודה רבה.

קולט אביטל: תודה רבה.

קולט אביטל: אני רוצה להודות לך גם על רוח הדברים, גם על כך שאתה מוכן להתנדב שהבדיקה תתחיל אצלכם.

קולט אביטל: בהזדמנות זו, ולמרות שהם לא פה, רציתי להודות לשר המשפטים הקודם ולמנכ"ל הקודם של משרד המשפטים, גם על זה שהם תגברו את היחידה שלך ומינו צוות שעזר והם כבר עברו כבר על חלק גדול מהתיקים, וגם נענו לבקשתנו להקים יחידה מיוחדת כי הכוונה היא לא רק לתת את הבקשה אלא לצאת בצורה פעילה לאתר את היורשים.

קולט אביטל: אני מבקשת להעביר את רשות הדיבור לנציג ארגון הגג של ניצולי השואה עורך הדין אידליסט.

אריה אידליסט: כבוד יושב ראש הכנסת, יושבת ראש הוועדה, חברי כנסת נכבדים.

אריה אידליסט: אני אתחיל גם בדברי תודה ליושבת ראש הוועדה.

אריה אידליסט: היו לנו לא מעט חילוקי דעות גם בכתב וגם בעל פה, בקשר לעבודת הוועדה.

אריה אידליסט: אבל בסופו של דבר הגענו ליום הזה ועל כך תודה ליושבת ראש הוועדה ולחברי הוועדה.

אריה אידליסט: בעיקר דבריי שלושה דברים: א. עצם הפעילות הזו שבאה מיוזמת יושבת הראש להקים את הוועדה הזו.

אריה אידליסט: ב. על חתימת ההסכם היום, לא אתייחס משום שעוד לא ראיתי אותו.

אריה אידליסט: ג. העיקר, על הסרת הבושה מפנינו כאשר עמדנו בויכוחים, ובויכוחים מרים עם נציגי מדינות אחרות ושאלו אותנו מה עשיתם בבית, ולא הייתה לנו תשובה.

אריה אידליסט: אני אבקש סליחה מכבוד האפוטרופוס הכללי שהוא תמיד מדגיש את ההבחנה, אני לא אומר שזה אותו דבר, אבל לא ייתכן שלא הייתה תשובה אצלנו, שגם בישראל חושבים על זה.

אריה אידליסט: בזמנים ההם, עד שהוקמה הוועדה, הייתה התנגדות חזקה של מוסדות הממשלתיים, המוסדות הלאומיים והבנקים, נגד הקמת ועדות כגון זה, ועל זה תודתנו ליושבת ראש הוועדה ולחבריה.

אריה אידליסט: מה שאנחנו מבקשים, אנחנו רוצים לראות בזה את הצעד הזה.

אריה אידליסט: אנחנו לא חושבים שזה סוף פסוק גם מבחינת הבנקים, במיוחד מבחינת הנדל"ן שנמצא עדיין בחברות ובמוסדות, וגם על האינפורמציה.

אריה אידליסט: ברצוני להוסיף לדברי יושב ראש הכנסת שאמר שאנחנו חייבים לחקור ולדעת מה שקרה לפני כ- 60 שנה.

אריה אידליסט: ברצוני להוסיף, ואנחנו רוצים לדעת גם מה שקרה במשך 50, 60 השנה בישראל באותו העניין.

אריה אידליסט: השאלה של חבר הכנסת לפיד, היא שאלה קשה, למה לא עשינו במשך כל הזמן הזה, לא רק בשטח זה, היא שאלה ידועה.

אריה אידליסט: בעניין של הוועדה הזו, השאלה הזו אין צורך ואין טעם להפנות אותה לניצולי השואה.

אריה אידליסט: אבל יש טעם להפנות למוסדות בישראל, למה לא עשו הכל?

אריה אידליסט: למה לא עשו כדי להשיב?

אריה אידליסט: למה החזיקו את הרכוש, שלדעתי שלא כדין?

אריה אידליסט: אדוני יושב ראש הכנסת, אני חושב שגם זה בטיהור האווירה, גם את זה צריך לחקור וזה יעזור גם להשבת הרכוש.

אריה אידליסט: אינני יודע בדיוק את סמכויות הוועדה, אבל לוועדה זו קוראים ועדת חקירה, ואחת החוכמות של יושבת ראש הוועדה היא שלא הסתמכה על כל סמכויותיה שיש לה מבחינת החוק אלא היא ניסתה בחוכמה רבה להגיע לידי הסכם.

אריה אידליסט: אבל יגיע בוודאי שלב שיהיה צורך בכך, כמו שאנו מבקשים שוב ממדינות אחרות לא להסתפק בהסכם בין השלטון לבין הבנקים, אלא לחקור את העניין עד הסוף.

אריה אידליסט: אנו מבקשים שוועדת החקירה הזו לא תסיים את העבודה עד שהיא תהיה משוכנעת שיש מספיק שקיפות בכל הקשור בנכסים של נספי השואה.

אריה אידליסט: במיוחד שאנו יודעים שהיה מעבר כלכלי מנדל"ן שהיה בידי מוסדות, והפך להיות נדל"ן בידי חברות.

אריה אידליסט: בלי חקירה הדבר הזה לא יצא.

אריה אידליסט: תודה רבה.

קולט אביטל: תודה רבה.

קולט אביטל: רציתי להעיר הערה אחת לדברי עורך דין אידליסט, אנחנו כמובן שואפים להגיע למלוא השקיפות ולכל המידע, אבל כפי שקורה בעיקר בנושא הזה, כשנספי השואה אינם אתנו, כשלא כולם השאירו מסמכים אחריהם, כשמוסדות לא היו מבוססים או מאורגנים, כשחלק מהגופים נעלמו, כל אותם הגופים, או חלק מאותם הגופים שעסקו בנדל"ן.

קולט אביטל: לא תמיד ניתן להגיע לכל חקר האמת.

קולט אביטל: יש לנו עוד דבר, אנחנו , עם כל הרצון הטוב לא רוצים לעבוד שנים רבות.

קולט אביטל: הזמן דוחק, וכל שנה נפרדים מאתנו ניצולי שואה או יורשיהם.

קולט אביטל: לכן אנו מתווים לעצמנו מסגרת של זמן בתקווה שבמסגרת הזו נגיע כמה שיותר לכמה שיותר אמיתות ונוכל לעשות את הצדק הנדרש.

קולט אביטל: אבל אין בכוונתנו, ואני רוצה להדגיש את זה, לעבוד שנים רבות על הנושא.

קולט אביטל: אני מבקשת מנציג הקרן הקיימת, מר לקט, לומר את דברו.

יחיאל לקט: יושב ראש הכנסת, גברתי יושבת ראש הוועדה, חברי הכנסת.

יחיאל לקט: הקרן הקיימת בישראל שמחה ומברכת על ההישג הגדול והחשוב הזה של בדיקה חיצונית מכיוון שגם בעבר היו פרסומים אבל לא הייתה שום בדיקה חיצונית ובדיקה חיצונית נחוצה על מנת לטפל בשני הדברים כפי שנאמר, גם בהשבת הרכוש וגם שהצדק הזה יראה.

יחיאל לקט: לטעמי, השבת הרכוש, זו חובה מוסרית.

יחיאל לקט: השאלה למה זה לא קרה עד עכשיו, צריך לבדוק אותה דווקא אצלנו.

יחיאל לקט: לא למה זה לא קרה עד עכשיו במאבק החיצוני, אלא למה זה לא קרה עד עכשיו במציאות שהייתה אצלנו, כאן במדינה.

יחיאל לקט: חשיפת האמת זו חובה הסטורית, אנחנו משקיעים מאמצים גדולים להתחיל את פרק ההשבה, והיום הזה הוא השיא של המאמצים להנחיל את תודעת השואה לדורות הצעירים, ומאמצים גדולים הושקעו בחשיפת האמת על מה שקרה בתקופת השואה.

יחיאל לקט: אין שום ספק שחלק מהחובה הזו, היא גם לחשוף את האמת בנושא הזה של השבת הרכוש.

יחיאל לקט: הייתי שותף למאבק על השבת הרכוש היהודי בחו"ל החל מתחילתו.

יחיאל לקט: רק זה היה טבעי, שיחד עם עמיתי שלומה גרביץ, כאשר באנו לקרן הקיימת, החלטה, אולי הראשונה שקבלנו, לפני שלוש שנים, הייתה לפרסם את כל החומר שישנו בידי הקרן הקיימת, ואכן עשינו כך.

יחיאל לקט: יתרה מזאת, בפגישה עם האפוטרופוס הכללי הסכמנו להחיל על עצמנו את כל ההנחיות וההוראות של האפוטרופוס הכללי ועוד הוספנו שאנחנו לא רואים את הרכוש הזה כרכוש של הקרן הקיימת, אנחנו רואים את הרכוש הזה כשל אלה שהוא שייך להם.

יחיאל לקט: הצענו, ואנחנו מציעים את זה גם היום, שאם האפוטרופוס הכללי ימצא את הדרך הנכונה, אנחנו מוכנים להעביר את כל הרכוש הזה לאפוטרופוס הכללי, למדינת ישראל.

יחיאל לקט: אני גם חושב שלאחר השלב הראשון של חשיפת האמת, אכן יש צורך לקבוע, מבחינה לאומית, מה ייעשה באותו רכוש שלא נמצאה לו כתובת.

יחיאל לקט: אני רוצה לומר שבכל אופן, אסור לכרוך ביחד, עושים הרבה פעמים השוואה בלתי זהירה בין הרכוש שנמצא במוסדות היהודיים בבנקים במוסדות הלאומיים באפוטרופוס הכללי, לבין המאבק להשבת הרכוש בחו"ל.

יחיאל לקט: הרכוש הזה הוא לא רכוש שנגזל מיהודים, הרכוש בחו"ל הוא רכוש שנגזל מיהודים.

יחיאל לקט: לכן ההבדלים הם לא טכניים, הם הבדלים מאד מהותיים וכדאי לזכור את זה כאשר אנחנו לפעמים נוטים לעשות את ההשוואות.

אברהם רביץ: מה ההבדל?

יחיאל לקט: אני רוצה להודות לחברי הוועדה, ובמיוחד לחברת הכנסת קולט אביטל, שאני חושב שיש לה את החלק המכריע גם ביוזמה וגם בהובלה.

יחיאל לקט: בכשרונה, ביכולת גם הדיפלומטית גם בנחישות ובמסירות שלה, ני חושב היא הביאה להישג החשוב הזה, והקרן קיימת תשמח לשתף פעולה עם כל התהליכים שנדרשים ושיבוצעו על ידי הוועדה.

קולט אביטל: תודה רבה.

קולט אביטל: אנחנו עוברים לטקס החתימה, כדי להקל על נציגי הבנקים יש לנו מסמך שיחתמו עליו קודם הבנקים, אני רוצה להזכיר שאנחנו צריכים לחתום על שמונה העתיקים, לאחר מכן יחתום יושב ראש הכנסת ואנוכי.

קולט אביטל: הזמנת נציגי הבנקים לחתימה על מסמך העקרונות בדבר הסדר בדיקה חיצונית של חשבונות קורבנות השואה בבנקים בישראל:     	נציג בנק לאומי, נחום ביטרמן.

קולט אביטל: נציג  בנק דיסקונט, רונית אברמזון.

קולט אביטל: נציג בנק הפועלים, יוסי דאובר.

קולט אביטל: נציג בנק מרכנתיל,  צבי כץ.

קולט אביטל: נציג בנק המזרחי, שמעון וייס.

קולט אביטל: הזמנה לחתימה על מסמך עקרונות בדבר הסדר בדיקה חיצונית בעניין נכסים של קורבנות השואה המצויים בישראל:     	האפוטרופוס הכללי , שמואל צור.

קולט אביטל: נציג קרן קיימת לישראל, יחיאל לקט.

קולט אביטל: נציגת קרן היסוד, המגבית המאוחדת לישראל.

קולט אביטל: אנו מתקרבים לסיום הטקס, המסמכים נחתמו ואני רוצה להודות לכולם.

קולט אביטל: רק כמה מילות סיום לשני היועצים הראשיים של הוועדה.

קולט אביטל: נתחיל בפרופסור יוסי כץ ולאחר מכן צבי ברק.

יוסי כץ: כבוד יושב ראש הכנסת, יושבת ראש הוועדה, אורחים נכבדים.

יוסי כץ: כשנשמעה היום הצפירה, ידעתי שבשעה 13:30 אני צריך להיות פה, וקשה היה לי שלא להיזכר כמה שנים הייתי צריך להתווכח עם עורך עיתון הארץ, אליו שלחתי את המאמר הראשון, שבו לראשונה התחיל להתגלגל כל הסיפור של הרכוש בארץ של נספים בשואה, לבקש ממנו שלא לפרסם את המאמר הזה ביום השואה אלא לחכות שבוע.

יוסי כץ: לא יכולתי להרשות לעצמי לערבב את החולין לכאורה עם הקדושה של יום השואה.

יוסי כץ: לא האמנתי שאחרי ארבע שנים יסתיים חלקו של המאבק הזה בטקס החתימה הזה.

יוסי כץ: חשוב היה לי לאורך כל הדרך למנוע חילול השם ממדינת ישראל.

יוסי כץ: לכן פניתי גם ביוזמתי לחלק מהחברים שיושבים מצד שמאל אלי, והצעתי להם אז בזמנו, בשנת 98, לפתור את הדברים האלה בצורה היותר דיסקרטית או בצורה שזה יבוא מיוזמתנו שלא נצטרך לנהל מאבק שיביא בצורה כזו או אחרת לחילול השם של מדינת ישראל בהקשר הזה.

יוסי כץ: מאבק שיוכל להתחיל בו אזרח פשוט לא יכול תמיד להגיע למיצוי ללא עזרת הפרלמנט, ללא עזרת הגורם הציבורי החשוב ביותר שהוא הכנסת.

יוסי כץ: לכן אני מלא סיפוק ומלא תודה לחברת הכנסת קולט אביטל שנרתמה למשימה הזו יחד עם הרבה מחברי הכנסת החרים, שאתם שיתפנו פעולה לאורך כל הדרך ואנו רואים את התוצאות היום.

יוסי כץ: תודה קולט.

צבי ברק: אני מודה ליושב ראש הכנסת וליושבת ראש הוועדה ולחברי הוועדה על האימון שנותנים בי ובחבריי.

צבי ברק: אני רוצה להגיד לחברים, אני מחזיק את הספר של דו"ח ועדת החקירה,בנושא הבנקים שהייתי שותף לו, אני מסכים עם מה שאמר מר לקט שזה לא אותו דבר.

צבי ברק: כתבנו אותו ב- 2 במאי 96 בניו יורק, אברום, מר ווטמן, מר זינגר שחבר גם בוועדה הזו, וכעבור שלוש וחצי שנים היה דו"ח, שאני חושב שנתן לעם היהודי להבין יותר טוב את מה שקרה בשואה.

צבי ברק: אני מקווה, ואני אומר לכל החברים הקשורים לבדיקה הזו, אנחנו רואים בזה עניין ציבורי, ישנם פה שלושה אנשים שחתמו מצד ימין, ומי שיודע, לא קרה לד"ר אקרמן שום דבר רע מאז שהוא חתם על המסמך הזה, רק דברים טובים וגם ללנצברג.

צבי ברק: לכן אני חושב שהבדיקה הזו היא בדיקה חשובה, נכון שזה לקח קרוב לשנה מאז הישיבה הפומבית של מר בורג והגברת אביטל קיימו פה, להגיע לרגע הזה, אני בטוח שאני אוכל לדבר יותר כשהספר הזה שלנו יהיה מוכן.

צבי ברק: אני מודה מראש לכל חברי הוועדה שהסכימו לעשות את העבודה הארוכה ולפעמים המתישה, אבל אני חושב שהבדיקה הזו, למען ההסטוריה של הילדים שלנו, חשוב שהיא יעשה.

צבי ברק: תודה.

קולט אביטל: אני רוצה להודות לכולם.

קולט אביטל: לכל אלה שהגיעו וחתמו היום.

קולט אביטל: אנחנו עובדים כבר מזה שנה והייתי רוצה לענות על כך גם לחבר הכנסת לפיד וגם לפרופסור יוסי כץ, אני לא יודעת למה זה לקח לנו 50 שנה, ולא את זה אנו נחקור, אבל אני בטוחה שעצם החקירה הזו ועצם הנסיון להגיע לחקר האמת מעמידה אותנו במעמד מוסרי אחר.

קולט אביטל: לכן אני באמת אסירת תודה לכל מי שבא, ואני מאד מקווה לשיתוף פעולה פורה ולהצלחת העבודה.

קולט אביטל: תודה רבה.

מיכאל קליינר: אני רוצה להוסיף מילת תודה למנהלת הוועדה בטי שמיר על עבודתה.