הוועדה המיוחדת לבחינת בעיית העובדים הזרים, כנסת 15, פרוטוקול מספר 98, 2002-10-22 00:00

איוב קרא: שלום רב, אני מתכבד לפתוח את הישיבה.

איוב קרא: החלטנו לזמן לדיון את ניצב יעקב גנות כדי לדון בפעילות המינהלת שהוחלט עליה בממשלת ישראל, כדי לדון ולשמוע על ההחלטות שהיו בממשלה בנושא גירוש 50,000 העובדים הזרים הלא-חוקיים.

איוב קרא: בנוסף, נדון בנושא סגירת השמיים.

איוב קרא: אלה הם שני הנושאים שהוחלט עליהם בחודשים האחרונים, ואנו מבקשים לקבל דיווח מניצב יעקב גנות על הפעילות של המינהלת, על הכוחות שפועלים בה, על המצוקה, אם ישנה, על סדר גודל כוח האדם וכו'.

איוב קרא: אנחנו רוצים לדעת איך המינהלת הזאת מתנהלת עם הסוגיה הקשה ביותר, אולי, כיום מבחינה חברתית-כלכלית במדינת ישראל.

איוב קרא: זאת הישיבה הראשונה שמתארח בה ניצב יעקב גנות, ואנחנו מאחלים לו הצלחה מכל הלב להביא לפתרון עם הזמן של הסוגיה הכואבת ביותר, אולי, שנכנסנו אליה מבחינה חברתית-כלכלית.

איוב קרא: אני מזמין ממך לתת סקירה מקיפה בנוגע לתכנית האופרטיבית שלכם.

יעקב גנות: ראשית, אני רוצה להודות ליו"ר הוועדה ולחברי הכנסת על שהזמינו אותנו ומצאו לנכון להקדיש ישיבת ועדה לנושא זה.

יעקב גנות: אני מבקש להציג את הבעיה כמינהלת הרחקת זרים ולא גירוש זרים, כפי שאנחנו רואים אותם.

יעקב גנות: את הנתונים קיבלנו מדו"ח מבקר המדינה, נתונים רשמיים שקיבלנו מהלישכה המרכזית לסטטיסטיקה ומנתונים נוספים של משרד הפנים ומשרד העבודה והרווחה.

יעקב גנות: אני מבקש להדגיש ששותפים לנו אנשי משרד הפנים, משרד העבודה והרווחה, משרד החוץ ומשרד התחבורה, כך שאנחנו רק חלק מהמרכיב הכולל של הטיפול בנושא הזה.

איוב קרא: למעשה, זאת הפעם הראשונה שאתה בוועדה, זאת הפעם הראשונה שהדברים נשמעים החוצה והפעם הראשונה שאנחנו יכולים להבין כיצד המטריה שאתה עומד בראשה פועלת.

איוב קרא: לאחר הסקירה שלך יתייחסו הענפים השונים והמוזמנים.

יעקב גנות: בישיבת הממשלה ב- 18 באוגוסט הוחלט להקים מינהלת שתרכז את פעילות משרדי הממשלה, כשהיעד הוא הרחקת 50,000 עובדים זרים בלתי-חוקיים בארבעה עשר חודשים, כלומר עד 1.1.2004.

יעקב גנות: בתאריך הזה המינהלת אמורה ליהפך לרשות הגירה במסגרת משרד ממשלתי.

יעקב גנות: זאת החלטת הממשלה, ויש לה שלב נוסף: סגירת השמיים.

יעקב גנות: החלטה זאת התקבלה לפני כחודש, ואתייחס אליה בהמשך.

יעקב גנות: אנחנו מבקשים להציג סרט קצר – לקט של מה ששודר בטלויזיה הישראלית בימים האחרונים.

יעקב גנות: נעבור למצגת.

יעקב גנות: המשימה: הרחקת נתינים זרים השוהים בארץ שלא כדין.

יעקב גנות: היקף הבעייה: כפי שאנחנו יודעים היום, בישראל ב- 200,000 שוהים בלתי-חוקיים.

יעקב גנות: מספרם הולך וגדל.

יעקב גנות: השוהים הבלתי-חוקיים מקורם תיירים ללא אשרות שעובדים בארץ, בעלי אשרות עבודה שלא בתוקף, נתינים זרים מסתננים מהגבול המצרי וממעברים בלתי מפוקחים ושב"חים מארצות ערב.

יעקב גנות: היקף היתרי העבודה: אני מבקש להדגיש, שאם ב- 96' היו בארץ 106,161, ב- 2002 הגענו ל- 111,382 היתרי עבודה.

יורי שטרן: אתה לא מתייחס לפלשתינאים?

יעקב גנות: אני מדבר על חוקיים.

יעקב גנות: היקף היתרי העבודה על פי חתך מגזרי: אם ב- 96' ענף הבנייה היה הענף המוביל, יש שינוי דרסטי עד 2002: מ- 75,000 בערך ירדנו לכ- 45,000.

יעקב גנות: בחקלאות היתה עלייה מכ- 18,000 ל- 28,000.

יעקב גנות: בענף הסיעודי היתה עלייה דרסטית, ובתעשייה מספרים זעומים יחסית.

יורי שטרן: אתה יכול לפרט בנוגע לסיעוד?

יעקב גנות: כמעט 30,000.

יעקב גנות: סכנות ואיומים כפי שאנו רואים אותם כמשטרת ישראל: הסכנות הן כלכליות, חברתיות, פליליות ובטחונית.

יעקב גנות: כלכליות: ההשפעה השלילית: תרומה לגידול האבטלה, כשברור לנו שנכון להיום בערך 264,000 מובטלים, 300,000 זרים חוקיים ובלתי-חוקיים, כאשר זה מתחלק לשליש ולשני שלישים.

יעקב גנות: השפעה על שכר העבודה: שכר ממוצע במשק הוא 7,500, שכר ממוצע של העובדים הזרים הוא 4,300.

יעקב גנות: אי-תשלום מיסוי כחוק: מס הכנסה, ביטוח לאומי, ביטוח רפואי וכל יתר המיסים.

יעקב גנות: השתלטות על מגזרים ספציפים: נכון להיום, 35,000 מערביי ישראל החליפו עבודה, יצאו ממעגל העבודה בבנייה, ומקומם נתפס על ידי עובדים זרים.

יורי שטרן: מה זאת אומרת "מקומם נתפס"?

יורי שטרן: האם הם פוטרו ובמקומם מעסיקים עובדים זרים או שהם עזבו את הענף?

יעקב גנות: זאת שאלה היפוטתית שאין ביכולתי לענות עליה.

יעקב גנות: כעובדה, אם לפני כשלוש-ארבע שנים היו X עובדים מהמגזר הערבי בענף הבנייה, היום הם X מינוס 35,000.

יורי שטרן: מינוס 35,000 זה רק אם אתה לוקח עשר שנים, זה לא שנה או שנתיים.

יורי שטרן: בעשר השנים האלה מספר העובדים הזרים ירד כי הענף הצטמצם.

יעקב גנות: אתה טועה.

יעקב גנות: אני לא מייצג את משרד העבודה והרווחה או את משרד הפנים, אבל בהיקף העבודה בענף היו 75,000 קשרי עבודה, והיום בבנייה יש כמעט 40,000, ובכל זאת יצאו מהמגזר הערבי מהמעגל הזה 35,000.

יעקב גנות: אנו יודעים שהשכר הממוצע הוא 4,000, ואני לא בודק את הסיבה.

יעקב גנות: העברת מט"ח לחו"ל: על פי הדיווחים מדובר בכמעט 800 מיליון דולר, כסף שמועבר לחו"ל כל שנה.

יעקב גנות: פגיעה בהכנסות השלטון המקומי: אם בדירה גרים 50 עובדים זרים והמיסים משולמים על פי גודל הדירה, אני לא צריך לפרט.

יעקב גנות: עובדים זרים יחסית לכוח העבודה האזרחי: אנחנו במקום השני בעולם המודרני אחרי שוויץ.

יעקב גנות: זה המצב, ועם עובדות לא מתווכחים.

יעקב גנות: היקף העובדים הזרים בישראל: אם בשנת 90' היו 16,000 עובדים זרים בישראל, נכון להיום המספר עומד על 300,000.

יעקב גנות: זה נתון שנותן בסיס לכל הפעילות.

אבשלום וילן: כמה פלשתינים עבדו בארץ בתחילת שנות ה- 90'?

יעקב גנות: מנסיון אישי, בשנת 90' היתה פריחה של המשק.

יעקב גנות: אחוז העובדים הזרים לפי היתרי עבודה: אני חושב שאין צורך להסביר את המהפך.

אופיר פינס-פז: והמסקנה מזה היא שצריך להפסיק להנפיק אשרות לעובדים זרים חוקיים.

אופיר פינס-פז: בשביל זה לא צריך רשות ולא כלום.

אופיר פינס-פז: צריך החלטה אחת בממשלה, שלוקחת רבע שעה, להפסיק את העניין הזה.

אבשלום וילן: כל עובד זר – אלף דולר, אלף עובדים – אלף דולר.

איוב קרא: הממשלה כבר החליטה על סגירת השמיים, דיברתי עם ראש הממשלה לפני שיצא לארצות הברית.

יעקב גנות: כדי להדגיש את הרווחים ואת מהות הבעייה, אני מבקש להדגיש שקף אחד.

יעקב גנות: אני מדבר על פי עדות של עובד סיני, מפקח עבודה שנעצר, ושמסר עדות.

יעקב גנות: הוא מפקח על קבוצה של אלף עובדים.

יעקב גנות: העובדים שילמו על פי עדותו 7,000 דולר בסין, מזה 1,000 דולר העבירו לחברת כוח אדם, קנו כרטיסים, והביאו את האלף לארץ.

יעקב גנות: בארץ לקחו להם את הדרכונים,  לוקחים להם את 500 הדולר לחודש, ובאמצעות בנקים מרמאללה וקלקיליה מעבירים כל חודש את הכסף לסין.

יעקב גנות: איפה לסין, למי ומה השיטה – עוד לא בדקנו.

יעקב גנות: נכון להיום, בבדיקה פשוטה מאוד – 7,000 דולר כפול אלף עובדים כפול בערך חמישה דולר: 35 מיליון שקל שילמו אותם אלף עובדים כדי להגיע לארץ.

יעקב גנות: זה נתון בכתב, שנמסר על ידי מפקח בעל דרכון בתוקף.

יעקב גנות: בחיפוש בביתו מצאנו 300 דרכונים של עובדים זרים שנלקחו על ידי אותו מפקח, להערכתנו - כדי למנוע מהם לעזוב את מקום העבודה לפחות בשנה הראשונה ולאיים עליהם.

יעקב גנות: הנושא בבדיקה כרגע.

יעקב גנות: בעיות חברתיות: בתל אביב 40 כנסיות, נישואי תערובת, קבוצות כדורגל וליגת כדורגל של עובדים זרים, עיתונות זרה לא חוקית.

רון דרור: מה הבעיה החברתית בכדורגל?

יעקב גנות: גם אם זו לא בעייה חברתית, אני מציין עובדות.

יעקב גנות: העובדים הזרים מהווים היום את המיעוט השני בגודלו בארץ: יהודים, מוסלמים, מיעוטים, מוסלמים ונוצרים.

יעקב גנות: זה הסדר.

יעקב גנות: אלה הנתונים הסטטיסטיים הפורמליים.

יעקב גנות: אחוז העובדים הזרים מכלל אוכלוסיית הזרים נכון לשנת 2001: כמעט 5%.

יעקב גנות: נכון להיום כבר הגענו ל- 5%.

יעקב גנות: שיעור הזרים לאלף תושבים: השיעור הגבוה ביותר באירופה.

יעקב גנות: פלילי: צאו מנקודת הנחה שמדובר באוכלוסיה חלשה, שהם קורבנות שלא מתלוננים.

יעקב גנות: ביטחוני: אני מאוד זהיר, ואני יכול להדגיש עובדה אחת: הרבה מאוד עובדים זרים מתאכסנים מחוץ לגבולות ישראל מהסיבה של שכר דירה אפסי לעומת עלויות אצלנו בתנאים מחפירים, אבל הם יכולים לשמש פלטפורמה.

יעקב גנות: לא חיפשנו, אבל גם לא רוצים להעלות נושא שלא הוכח מבחינתנו.

יעקב גנות: ידי מינהלת העבודה: הרחקת 50,000 עובדים זרים בלתי-חוקיים בשנה הקרובה, טיפול יסודי ומעמיק במעסיקים, ואני מדגיש שאין לנו שום כוונה להציק.

יעקב גנות: אנחנו מתכוונים לטפל אך ורק בעובדים זרים בלתי-חוקיים, במעסיקים ובמעבידים, ואני מדגיש את המונחים.

יעקב גנות: אנו מתכוונים לטפל בכל מי שעובד על החוק ונוטל מהעובדים את תעודת הזהות שלו, כלומר את דרכונו.

יעקב גנות: אנחנו מתכוונים לראות בכל עבירה פלילית במסגרת חוק עושק, סעיף 1-3-4 בכל מי שמעסיק עובד זר בלתי-חוקי, שיוצא מנקודת הנחה שעובד זר בלתי-חוקי, בעצם היותו בלתי-חוקי הוא במצב נפשי כזה שאפשר לסחוט אותו ולהפיל אותו במשכורת לא מתאימה, ללא תלוש משכורת, ללא תנאים סוציאליים, בתנאים לא תנאים, לא במצב שאפשר להעסיק עובד במסגרת חוקית.

יעקב גנות: נתונים סטיסטיים נכון להיום: מ- 1.9 הובאו לחקירה, נבדקו, נעצרו והורחקו סך הכל 9,151 עובדים זרים.

יעקב גנות: זה מספר האנשים שנפגשו עם שוטרי ועובדי משטרת ישראל, משרד הפנים ומשרד העבודה והרווחה.

יעקב גנות: סך הכל מעסיקים ועסקים שנבדקו: 3,732; נחקרו ונפתחו תיקים פליליים: 766 תיקים כנגד מעסיקים בלתי-חוקיים ומנהלי חברות כוח אדם במשך החודש וחצי; עזבו את מדינת ישראל – חלקם דרכנו, לאחר שנעצרו, וחלקם לאור הלחץ של חוסר רצונם להישאר כעובדים בלתי-חוקיים.

יעקב גנות: בנוסף, חוסר רצון מעבידים ומעסיקים להעסיק אותם כעובדים בלתי-חוקיים בשים לב לסנקציה של תיק פלילי נכון להבוקר: 2,665 איש עזבו את הארץ.

יעקב גנות: הנתון הוא כלפי מטה, ולמעשה – הרבה יותר גבוה.

יעקב גנות: בשים לב לעובדה שראש הממשלה לפני חודש החליט על שמיים סגורים, וזאת אומרת שמלבד שלושה ענפים נכון להיום: התחום הסיעודי, התחום המקצועי המיוחד – מומחים ותעשייה – עוד לא, יתר התחומים הגדולים והקשחת הבדיקות של משרד הפנים בכניסות למדינת ישראל, אנו יוצאים מנקודת הנחה שהיציאה היא כבר לא אותה דרך מסתובבת.

יעקב גנות: אנו יוצאים מנקודת הנחה שכל מי שעוזב מרצון – טוב יותר ועדיף מאשר לצאת בגלל מעצר שלנו.

יעקב גנות: אנו מברכים את היציאה מרצון ותחת לחץ, כך שמבחינתנו, את היעד של 50,000 בשנה הבאה רואים כיציאה כוללת של דרך מעצר או מרצון.

יעקב גנות: זה הנתון.

איוב קרא: כמה נעצרו?

יעקב גנות: נעצרו על ידינו 1,177 איש, שכמעט כולם בחו"ל.

יעקב גנות: 2,666 זה כולל את ה- 1,177.

יעקב גנות: כלומר, הם יצאו לאחר שנעצרו, נחקרו ומיצו את כל זכויותיהם.

יעקב גנות: הם עזבו – חלקם מרצון – לאחר שקנו כרטיסים, וחלקם לוו על ידי שוטרים מסין עד רומניה, ממולדביה עד תאילנד.

יעקב גנות: למרות כל ההערות הפסימיות אני רוצה להדגיש, שנכון להיום המינהלת עובדת כשלרשותה 400 מקומות כליאה במעשיהו.

יעקב גנות: ב- 1.11 במלון רנסנס בנצרת אנו אמורים לקבל את המתקן למשמורת הראשון, ונחתם חוזה: עוד כ- 400 מקומות.

יעקב גנות: באמצעות משא ומתן באמצעות משרד האוצר עם השב"ס לקבל את מקומות המשמורת הנוספים.

יעקב גנות: סטטוס המינהלת: מבחינת משטרת ישראל נכון להיום, המינהלת הוקמה, היחידות הוקמו, הפריסה כמעט הושלמה.

יעקב גנות: פורמלית, היחידות פרוסות באיזור הצפון וחיפה, באיזור תל אביב-חולון, באיזור מרכז ירושלים ודרום.

יעקב גנות: היקף כוח האדם הוא כמעט מלא.

יעקב גנות: כל מערך הקשר: מיחשוב, רכב – הושלם.

יעקב גנות: פורמלית, המינהלת פעלה ופועלת עם השלמת ההכשרות.

יעקב גנות: משרד העבודה והרווחה ומשרד הפנים פועלים איתנו מהיום הראשון בהרמוניה מוחלטת.

יעקב גנות: יתרה מזאת, הם משלימים בימים אלה את הגיוס.

אפרים כהן: את זה צריך לציין לטובת משרד האוצר.

יעקב גנות: אני לא זוכר מתי בעבר היה שיתוף פעולה, תיאום והכוונה כאלה, כמו שיש היום, של כל משרדי הממשלה.

יעקב גנות: אני מדגיש בכל הזדמנות, גם הדגשתי לפני ראש הממשלה, את הפעילות של כל משרדי הממשלה - האוצר, הפנים, העבודה והרווחה, התחבורה, חוץ וכל יתר הגורמים.

יעקב גנות: אנו נמצאים בשלבים האחרונים של ההתארגנות ובשלבים הראשונים של הפעילות.

יעקב גנות: אני משוכנע, שעל ידי ההחלטה עם סיום ההתארגנות ועם ההשלמה שראש הממשלה קיבל של סגירת השמיים עם השלמת ההחלטה לגבי הקריטריונים שמשרד הפנים, העבודה והרווחה ובעזרתנו הצנועה, נשיג את היעד שנקבע.

יעקב גנות: מר הרצל גדז’ יציג את ההחלטות לגבי הקריטריונים להשארת עובדים והסדרת מעמדם של העובדים החוקיים.

איוב קרא: אנו מבקשים לדעת כיצד כל הסוגייה תעבוד בפועל; כיצג תעמדו מול הלחץ של הקבלנים, שכן ברוב הענפים יש דרישה לכוח אדם ולמילוי המכסות.

איוב קרא: כיצד אפשר להתמודד עם סוגיית דרישת המכסות לחקלאות, לבנייה וכו' מול סגירת השמיים, ומצד שני – הניסיון להסדיר.

איוב קרא: כיצד יש להתמודד עם הסוגייה הזאת?

יעקב גנות: סליחה, אני מבקש להדגיש שוב:  אם המעסיקים לא יעסיקו עובדים בלתי-חוקיים, המינהלת יכולה לסיים את תפקידה מחר בבוקר.

יעקב גנות: ללא העסקה עובדים על ידי מעסיקים בתנאים שמעסיקים אותם, אין צורך בשום מינהלת.

יעקב גנות: נטפל במעסיקים כדי להגיע ליעד של הקטנת מספר העובדים הבלתי-חוקיים.

הרצל גדז’: בסוגייה של העובדים הזרים, מי שיהיה צריך לעמוד בלחץ שיגיע בהמשך לגבי הבקשה לתוספת מכסות הוא דווקא הגרד הפוליטים.

הרצל גדז’: בדרך כלל, מי שנכנע ראשון ומשחרר זה אתם ולא הדרג המקצועי.

הרצל גדז’: כבר מעכשיו יש לחשוב על 2003, ואנחנו כבר באוקטובר.

איוב קרא: האם ההצעות יישארו בתוקף או שיבוטלו?

הרצל גדז’: תהיינה הצעות מעודכנות ל- 2003.

הרצל גדז’: יש סעיף נוסף שייכנס לפעולה בתקופה הקרובה: עלות ההרחקה של עובד זר בלתי-חוקי אצל מעסיק בלתי-חוקי.

הרצל גדז’: יש איזו משוואה שמעבדים אותה עכשיו באוצר, וברג שייתפס עובד זר בלתי-חוקי אצל מעסיק, כל העלות שהמדינה משלמת מרגע המעצר כולל המשמורת, המשכורת לפקחים כולל הכל – יהיו על המעסיק עצמו; צריך להזכיר את זה, וכך אנו מנסים ליישם את החלטת הממשלה.

הרצל גדז’: מי שיעבוד פה יהיו עובדים זרים חוקיים שאושרו כדין, וכל הבלתי-חוקיים ייאלצו לעזוב.

הרצל גדז’: לפני מספר חודשים אולצנו להכניס לפה אלפי עובדים נוספים כדי למלא מכסות של כל מיני מגזרים שדיברו על חוסר.

הרצל גדז’: אני לא רוצה להיכנס כרגע למספרים, אך אני יכול לומר שהשוק מוצף.

הרצל גדז’: הנתונים לגבי המכסות לא היו מדויקים, וכרגע אנחנו עושים עבודה שנביא לוועדה ונציג בפני ראש הממשלה ובית המשפט כדי להראות איך גורמים אינטרסנטיים מציגים נתונים מזויפים כדי להפעיל לחץ כזה או אחר על הדרג הפוליטי.

הרצל גדז’: לגבי החלטת "שמיים סגורים" מ- 3 באוקטובר; בתחום הבניין, לפי הנתונים של 2002 שעוד לא הושלמו כולם – מכסת העובדים הזרים המוגדרת היא 30,000.

הרצל גדז’: בפועל ניתנו כ- 27,000 היתרים.

הרצל גדז’: בשנת 2001 מיכסה של העובדים הזרים התחום הבניין עמדה על 45,000 בסך הכל הכולל; בתקופת הקיזוז - בפועל יש עובדים זרים בתחום הבניין מעל המכסה המותרת ב- 2002.

הרצל גדז’: רוצה לומר, שכל מי שהגיש בקשה למשרד הפנים עד ה- 5 באוקטובר, יקבל היתר להביא את העובדים שלו מבחוץ, והם מגיעים טיפין טיפין בתקופה האחרונה.

הרצל גדז’: האחרונים מגיעים בימים אלה.

הרצל גדז’: לגבי כל יתר האנשים שיצטרכו לקבל עובדים זרים תבוצע העברת עובדים ממעסיק למעסיק.

הרצל גדז’: יש הרבה מאוד מעסיקים שמחזיקים בפועל עובדים מעבר למיכסה המותרת, ועומדות בפניהם שתי אפשרויות: להוציא – וזאת בעלות שלא כדאי לו, או להעביר אותם בתיאום מול משרד הפנים.

הרצל גדז’: אני חייב לציין כאן את שיתוף הפעולה הטוב והיעיל שיש עם התאחדות הקבלנים, שרואים את הנושא הזה עין בעין איתנו.

הרצל גדז’: אני מדבר, כמובן, בנושא העבודה המקצועית: ההעסקה הנכונה והיעילה של כוח האדם הקיים בארץ.

הרצל גדז’: עוד יתאפשר: ניודים; קבלן שירצה לקבל עובדים מקבלן אחד בתחום ספציפי – נאפשר ניודים עד שלושה חודשים בהעברת רשימות פניומיות בתיאום מול התאחדות הקבלנים.

הרצל גדז’: לגבי כל היתרה שעדיין לא קופלו וייכנסו לנוהל עבודה מה- 3 באוקטובר: הם יעבדו בנוהל העברת עובדים ממעסיקים שיש להם יותר למעסיקים שיש להם פחות, ואין כוונה להכניס לפה עובדים מבחוץ.

הרצל גדז’: לגבי היתרים לעובדים שנמצאים; הכוונה היא שכל העובדים הזרים שהגיעו לארץ מינואר 2001 עד עצם היום הזה, וחלקם נמצאים ללא אשרת עבודה מסיבות כאלה ואחרות – בעיות של משרדי ממשלה או מעסיק שכבר לא צריך אותם – הם העובדים שיהיו חלק מהפוטנציאל להשמה אצל מעסקים חוקיים בצורה סדורה.

הרצל גדז’: אין כוונה, שעובד זר שהגיע לפה עד דצמבר 2000 ושהה באופן בלתי-חוקי אצל מעסיק בלתי-חוקי יקבל היתר או הכשר כזה או אחר.

הרצל גדז’: העובדים האלה שילמו כסף רב להגיע לפה, הם בסף הכל שנה-שנה וחצי פה, ויש להם פוטנציאל להיות פה עוד כשלוש שנים.

הרצל גדז’: צריך לנצל אותם כדי להביא אחרים, כי כל תנועת השרשרת של ההכנסה וההוצאה היא עבודה רבה למשרדי הממשלה ולגורמים אחרים.

הרצל גדז’: לגבי החקלאות; בעקבות החלטה שהתקבלה לפני מספר חודשים הוכנסו למעלה מ- 12,000 עובדים זרים בתחום החלקלאות.

הרצל גדז’: על פי כל הנתונים, זה הרבה יותר ממה שאמור להיות.

הרצל גדז’: בשלב זה אנחנו נמצאים בשלב שבו יש לנו רשימה ארוכה של חקלאים שמחזיקים בידיהם עובדים זרים ללא אשרה וללא היתר עבודה משירות התעסוקה.

הרצל גדז’: מדובר על למעלה מ- 4,000 מקורות כאלו להשמה נוספת של כוח אדם.

איוב קרא: מישהו מטפל בזה?

איוב קרא: זה הרבה זמן.

הרצל גדז’: זה חלק מהעבודה, שיבוצע באמצעות המינהלת.

הרצל גדז’: לגבי תעשייה ושירותים, שזה תחום שמדובר בו על היקף של עד 3,000 עובדים סך הכל, בתחום הזה בשלב זה לא נוגעים.

הרצל גדז’: זה תחום מאוד מצומצם שמוגבל למקצועות מומחים, והוא עדיין לא מטופל.

הרצל גדז’: בתחום הסיעודי, היות ומדובר במקרים קשים מאוד של נכים וקשישים, בשלב זה לא נוגעים בתחום הזה.

הרצל גדז’: אנחנו כרגע בעבודה מטה לאיתור את אותם 8,000 עובדים סיעודיים שהגיעו עבור מעסיקים שהלכו לעולמים בשנתיים האחרונות, והם לא נמצאים אצל מעסיקים חוקיים ומסתובבים פה באיזהשהו מקום.

הרצל גדז’: כאמור, מדובר על 8,000 איש בפרק שמן של שנתיים וחצי - קשישים שהלכו לעולמם, והעובדים הזרים שלהם נמצאים אצל מעסיקים חוקיים, אם זה ביוזמת העובדים הזרים אם זה ביוזמת חברת כוח אדם וכו'.

הרצל גדז’: כרגע עובדים על זה כדי לאתר, ועל מנת לא לפגוע בתחום של הנכים והקשישים – אין שום הגבלה, אין שמיים סגורים, ועובדים איתם כרגיל.

הרצל גדז’: כאן אנחנו עובדים בתיאום מול החבר'ה של אפרים כהן.

הרצל גדז’: לגבי אכיפה כלפי מעסיקים – מול הצוות המשותף שעובד עם גנות לגבי העברה והגעה; אני יכול היום להגיד מי מעסיק מעבר למכסה או למי אין היתר, בודקים את זה והפעולות נעשות בצורה מסודרת.

איוב קרא: לגבי המינהלת, כרגע יעקב גנות עומד בראש המינהלת.

איוב קרא: מה השתנה מבחינת המשרדים?

איוב קרא: הם נמצאים תחת קורת גג אחת?

הרצל גדז’: אצל גנות במינהלת ברמלה הוקמה יחידת אכיפה של משרד הפנים.

הרצל גדז’: זה דבר שלא היה מעולם.

הרצל גדז’: במטה שם יש אמצעי המיחשוב והאינדיקציה לגבי כל הנכנסים, היוצאים והעוזבים וכו'.

הרצל גדז’: יש שם גם האינפורמציה של מספר העובדים שיש לכל מעסיק ומי הם העובדים.

הרצל גדז’: זה גם נותן את הקצה לכל הפקחים שנמצאים בשטח.

הרצל גדז’: בשטח יש 60 פקחים שמשולבים בצוותים של גנות, יש כוח אדם אחר שמבצע את צווי ההרחקה.

הרצל גדז’: אנו בודקים אם העובד נמצא כדין בארץ אצל מעסיק כדין.

הרצל גדז’: אם באינדיקציות יש משהו לא תקין, אנו הסמכות שחותחת על צו המשמורת, ולוקחים אותו למשמורת של 24 שעות לאותם מקומות שגנות מגדיר עם הצוות שלו.

הרצל גדז’: אחר כך יש כל תהליך ההרחקה בהתאם לתיקון מספר 9 שנכנס לתוקף בסטמבר 2001.

הרצל גדז’: אי חושב שהתמקצענו בשנה האחרונה, והעסק היום הוא הרבה יותר מסודר.

הרצל גדז’: בפברואר 2002 ניסינו להוביל מהלך בכוחות מדוללים בלי פקחי משרד הפנים ובלי שוטרים, וזה לא צלח כלל.

הרצל גדז’: עכשיו, כשהמבנה הארגוני השתנה לגמרי ויש פוטנציאל, אני מאמין שעם הזמן הדברים ישתפרו, והמודיעין שמפעיל גנות, והוא לא פירט את כל הנושאים כי חלקם עוד חסויים, עובד בצורה מעולה.

הרצל גדז’: יש גם מודיעין שמגיע אלינו ביוזמת עובדים זרים שמנוצלים לרעה על ידי חברות כוח אדם ומעסיקים.

הרצל גדז’: הכל מצטבר, אני מאמין שזו רק ההתחלה, ושתוך מספר חודשים הדברים יהיו הרבה יותר מעשיים.

יעקב גנות: יותר מ- 5,000 דרכונים נתפסו על ידי שוטרי המינהלת.

יעקב גנות: מצד שני, רק עכשיו, הבוקר, נתפסו בתל אביב ללא אשרת כניסה גרוזינים שהובאו מגרוזיה דרך מצרים לארץ; ממונגוליה, מחופשים לחרדים.

יעקב גנות: זה מצביע על המצב הנפשי של אותם המסכנים.

יעקב גנות: כשהם מגיעים למצב של התחפשות, אפשר להבין את הלחץ הנפשי שלהם.

יעקב גנות: הם מוכנים לעשות הכל, מנצלים אותם, ונגד המנצלים נפתח תיקים פליליים בלי להסס.

יעקב גנות: זאת הדרך, כי אם לא יהיו מעסיקים, לא יהיו עובדים זרים, ותהיה יותר עבודה לחסרי התסוקה פה.

אפרים כהן: יש שיתוף פעולה טוב מאוד עם ניצב גנות.

אפרים כהן: זאת הפעם הראשונה שאנו רואים עבודה משותפת של שלושת הגורמים: משטרת ישראל, שמופקדת על הרחקת עובדים זרים, משרד הפנים – על אכיפת חוק בהתאם לחוק הכניסה ומשרד העבודה – על חוקים סוציאליים.

אפרים כהן: כל אחד מבצע את המשימה שמוטלת עליו, ויש שיתוף פעולה.

אפרים כהן: לצורך זה גייסנו בשלב הראשון, כדי לסייע לניצב גנות, כשישים מפקחים בשטח: יוצאים שוטרים, מפקח ממשרד העבודה ומפקח ממשרד הפנים - כולם יחד, כשכל אחד מופקד על תחומו.

אפרים כהן: לצורך זה אנו בשלבי גיוס סופיים של עוד 70 מפקחים נוספים לצורך טיפול במעסיקים וזכויות עובדים זרים.

אפרים כהן: גם מבחינה זו קיבלנו מענה של גיוס 18 עורכי דין כדי להגיש תביעות משפטיות נגד מעסיקים שעוברים על החוק.

אפרים כהן: עד כה היו ארבעה.

אפרים כהן: עד כה קיבלנו 2,150 דו"חות, וישנה הכנה של כ- 300 תיקים לתביעות משפטיות.

אפרים כהן: אני מדבר על תביעה פלילית ולא תביעה של קנס מינהלי.

אפרים כהן: אני מעריך שהמשולש של המינהלת של גנות, מינהל האוכלוסין, מינהלת משרד העבודה עם אגף האכיפה יוביל להצלחה.

יעקב גנות: כדי למנוע את המצב של הרחקת זרים כבולים בידיים בנתב"ג באנו בדברים עם משרד התחבורה, ובעזרתם האדיבה של אנשים משרד האוצר קיבלנו מקום שלשם נביא את כל העצורים המורחקים, ומשם – ישר למטוס.

אפרים כהן: מסורבי כניסה למדינת ישראל, שלא נכנסים למדינת ישראל ושנעצרים בשדה התעופה או בנמלי ישראל, מהווים אלפים.

אפרים כהן: עדיף לתפוס אותם בכניסה לישראל מאשר להפעיל נגדם את המערכת והפקחים.

איוב קרא: הרגשתי היא שהגבולות פרוצים, ועם כל העבודה שנעשית פה הדרך עוד ארוכה כדי להביא את הבשורה שלשמה קמה המינהלת בגלל אופי המדינה.

איוב קרא: אני רוצה לציין, שממשלת ישראל במקביל אישרה העסקת 25,000 עובדים פלשתיניים בענף הבנייה והחקלאות.

איוב קרא: 20,000 מתוכם כבר מגיעים לעבודה יומיומית בישראל, ויש לציין את זה.

איוב קרא: אני מבקש שארגון הקבלנים יתייחס לזה.

יהודה שגב: האווירה כאן היא שכולם מפרגנים לכולם וזה בסדר גמור.

יהודה שגב: הבעייה היא שחסרים לנו אלפי עובדים על הפיגומים, ויש האטה ניכרת במציאות הטיפולית של אגף הבנייה.

יהודה שגב: לצערי הרב, אם נמשיך בחוסר עובדים מקצועיים בעבודות הבסיס, ניאלץ לפטר יותר ישראליים בחוליות השניוניות והשלישוניות בשרשרת, כולל תעשיות הבנייה.

יהודה שגב: אנחנו לא רק מכריזים על זה; לצערי הרב, זה הולך וקורם גידים.

יהודה שגב: את ענף הבנייה והתשתית משגעים.

יהודה שגב: בשנה האחרונה תהליך ההקצאה התחיל ב- 45,000, ירד ל- 23,000, ירד ל- 17,000 ונעצר ב- 30,000.

יהודה שגב: אנו נמצאים עוד רגע ב- 1 בנובמבר, אני מקווה שעד אז ייגמרו העיצומים, ותהליך ההקצאה לקבלנים ותהליך הערעורים עוד לא הסתיים.

יהודה שגב: ההחלטה לגבי זיכוי נוטשים לא מתממשת, וזה מתברר בבית המשפט לאחר עתירה.

יהודה שגב: סוגרים שמיים, פותחים שמיים ומשגעים את הקבלנים והענף.

יהודה שגב: קבלנים לא יודעים לגשת למכרזים ולתמחר מכרזים.

יהודה שגב: טעינו בחברות הציבוריות – לא הממשלתיות – בדו"חות שלהן בבורסה.

יהודה שגב: חוץ מחברה אחת כל החברות מצביעות על הפסדים הולכים וגדלים.

יהודה שגב: הפסדים – משמעם הקטנת הכנסות במיליארדי שקלים למשק ממיסים הנגבים בענף הבנייה, האטה בפעילות וכו'.

יהודה שגב: אין לנו בעייה עם ההחלטה של סגירת השמיים, אבל אנחנו צריכים עובדים מקצועיים.

איוב קרא: האם מתוך העובדים שנעצרו והועברו לענף הבנייה---

יהודה שגב: התהליך עוד לא התחיל.

יהודה שגב: אנחנו נמצאים בדיאלוג מתמשך עם הרצל גדז’, ואכן אנו מצפים לראות את הסיכום – כיצד מתכוונים לממש את התהליך של הסדרה.

יהודה שגב: אם תהליך ההסדרה הזה יאייש את העובדים שחסרים לנו על הפיגומים – בבקשה, שיסגרו את השמיים ושיאיישו לנו  עובדים.

יהודה שגב: אבל אם התהליך הזה לא יצליח שוב נהיה חסרי אונים, וניכנס שוב למערבולת של חוסר בכוח אדם מקצועי לענף הבנייה שימשיך את ההאטה ואת הירידה בהיקף ההכנסות, ושיקטין את היקף הפעילות.

אופיר פינס-פז: גנות אומר לך דבר מדהים; למרות הירידה במספר העובדים הזרים המאושרים בענף הבנייה, עדיין 45,000 עובדים מיומנים מערביי ישראל מובטלים היום.

יהודה שגב: על פי בדיקה שלנו, רשומים 4,000 דורשי עבודה מקצועיים בענף הבנייה והתשתית.

יהודה שגב: כל מסר אחר – עורבא פרח.

יהודה שגב: תבקש נתונים לגבי מספר דורשי העבודה במדינת ישראל, שהם בעלי מקצועות רטובים בענץ הבנייה והתשתית.

יהודה שגב: אני גם פניתי אל אותם אנשים, וגייסתי מתוכם 750 ישראליים ערביים מתחילת השנה, בלי סיוע של אף אחד.

יהודה שגב: אבל מה זה 750?

יהודה שגב: אנחנו צריכים 50,000 עובדים על הפיגומים.

יהודה שגב: בלי זה הענף הזה לא נוסע.

יהודה שגב: אנחנו מחכים להחלטה לגבי ביצוע ההעברה.

יהודה שגב: אנחנו מקווים שזה ייצא לפועל, ואם לא – יצטרכו לחזור להחלטה מחדש.

יוסף בליר: אנו רואים את מה שנאמר פה בעין טוב מלבד דבר אחד.

יוסף בליר: היינו באמצע ההסדרה, והעניינים אינם מסודרים עד הסוף.

יוסף בליר: בחלקלאות ישראליים לא עזבו את העבודה, לא היו פיטורי ישראליים, וכל החלק הזר בחקלאות לא היה לפני כן במספרים משמעותיים.

יוסף בליר: אם צו בית המשפט וההחלטה של 28 א יקויים, על פי ההקצאות, לנו אין שום בעייה.

יוסף בליר: הסיפור שמתנהל בערים הגדולות לא נוגע לנו.

יוסף בליר: אין לנו בעייה עם מה שנאמר פה חוץ מכך שהדברים צריכים להיות מוסדרים.

יוסף בליר: אם הם לא יהיו מוסדרים, אנו גוררים את החברים שלנו להעסקה בלתי-מסודרת ואולי גם בלתי-חוקית.

איוב קרא: הרצל, האם מבחינה אופרטיבית אתם מתכוונים את ה- 28,000 שמיועדים לחקלאות למלא מבפנים?

הרצל גדז’: כן.

איוב קרא: ואם זה לא יצליח – המכסה בעינה עומדת?

הרצל גדז’: מי שמגיע לו – יקבל.

הרצל גדז’: רון דרור:     	אני לא רוצה להגיד שיש אומרים שאנחנו, 2,000 החקלאים שביקשו עובדים, הם האשמים בכך שכביכול הביאו עובדים לענף שמייצר הכנסות למשינת ישראל.

הרצל גדז’: אני ממשיך כאן את דברי יו"ר התאחדות הקבלנים, ויש לי שאלה אחת ובקשה אחת.

הרצל גדז’: אין לנו בעייה עם זה שיספחו עובדים מתוך מאגר קיים, אנו רק מבקשים להקפיד על סדר העובדים.

הרצל גדז’: אנחנו שומעים את ניצב גנות שמדבר בהתלהבות על העבודה שהוא עושה, והוא עושה עבודה חשובה – הוצאת אנשים בלתי-חוקיים ממדינת ישראל; אנו שומעים את מר גדז’, שדואג שיהיו כאן מיכסות.

הרצל גדז’: אבל סדר הדברים הוא הפוך: ניצב גנות עושה את העבודה שלו כמשטרה, ומוציא את הבלתי-חוקיים, במקביל עוצרים את הכניסות לישראל, אבל את הפיתרון לאנשים שזכאים לעובדים שומרים לשלב שני.

הרצל גדז’: זה הרי הפוך; צריך קודם כל לדאוג שמיגזר יצרני כמו מיגזר החקלאות – יהיו לא העובדים, ובשלב השני לטפל בדברים האחרים.

הרצל גדז’: הרי אם תנקטו לפי הדרך הנוכחית, נחזור לאתה בעייה שהיינו בה בבג"ץ, שאנשים שזכאים למיסכות יבואו בעוד זמן מה---

יעקב גנות: במקום שיש בו 200,000 בלתי חוקיים, ועזבו את הארץ 2,677 – גם אם משרד הפנים יקבע את הקריטריונים תוך שבוע-שבועיים אני מבטיח לך שעוד לא פגענו אפילו בעובד אחד במיגזר החקלאי.

יעקב גנות: עוד לא נכנסנו למיגזר החלקאי.

חיים חדד: אנחנו לא מדברים כרגע על תוספת אלא על החלפת עובדים.

חיים חדד: יש לי שלושה עובדים, ואם יעזבו - תנו לי אחרים במקומם.

יעקב גנות: ההחלטה התקבלה רק לפני שבועיים, ואין פה אף אחד שחסר לו עובד.

שמחה בניטה: קודם כל, אני מברכת על הקמת הרשות, שאולי תתן מענה בעתיד, אבל לא דיברו פה על בעיית נטישת הנכים והקשישים, שלא יכולים ללכת ולחפש את העובדים.

שמחה בניטה: אתמול הייתי בוועדה אחרת, שדיברו בה על זה שאחרי ארבע שנים מי שצריך לגרום לעובד לצאת מהארץ הוא החולה, ואני לא ראיתי עוד חולה שיכול להוביל את העובד שלו החוצה.

שמחה בניטה: בסוגייה הזאת מישהו צריך לקחת אחריות, ולהטיל יותר אחריות על חברות כוח אדם בנושא ההעסקה ותשלום המשכורות.

שמחה בניטה: כל חברה שהביאה עובדים תיקח עליהם אחריות, והניוד לא צריך להיות מחברה מסוימת לאחרת.

שמחה בניטה: יש גם עניין של עובדים שנוטשים, ומחליפים דרכונים בשגרירויות שלהם בטענה שהדרכון שלהם הלך לאיבוד, ועם דרכון חדש הולכים ומקבלים רשיון העסקה בחברה אחרת.

שמחה בניטה: הבאתי כאן דוגמה.

שמחה בניטה: נושא הסיעוד צריך לכאוב לכולם; חולה שננטש לא יכול לתת מענה כמו בחקלאות או בבניין.

אופיר פינס-פז: אני מברך את גנות על שהגיע לוועדה והציג את תמונת המצב כפי שהוא אמון עליו.

אופיר פינס-פז: למען הגילוי הנאות אני רוצה לומר, שאיני מאמין במכשיר הזה.

אופיר פינס-פז: אני חושב שהרשות היא רשות שאין לה שום סיכוי לעמוד ביעדים שהמשלה הציבה לפנייה.

אופיר פינס-פז: מי שחושב שאפשר לגרש ממדינת ישראל 50,000 איש בכלים שעומדים היום לרשות המדינה טועה ומטעה.

אופיר פינס-פז: אני מציע לא להשלות בעניין הזה ולא לספר סיפורים.

אופיר פינס-פז: הרשות תעשה את עבודתה, אתם רואים מה היא מגרשת, וזה מה שהיא יכולה לגרש.

אופיר פינס-פז: מעבר לזה זה פשוט לא יילך.

אופיר פינס-פז: יהיו דיונים, טירוף מערכות, יהיה פה שיגעון, סיכסוך עם עשרים מדינות וזה פשוט לא יילך.

אופיר פינס-פז: אפשר לגרש פה ושם כמה אלפים.

אופיר פינס-פז: גנות, אני בעניין הזה הרבה מאוד שנים, וגם אפרים כהן גירש 500 איש בתקופות היפות.

אופיר פינס-פז: חברים, צריך להגיד את הדברים כפי שהם.

אופיר פינס-פז: הפתרון הוא להתמודד קודם כל עם האשרות החוקיות, כי רוב העובדים הזרים הלא-חוקיים היו פעם חוקיים.

אופיר פינס-פז: אני לא קונה את הסיפור ש- 200,000 איש גונבים את הגבול דרך שדות התעופה.

אופיר פינס-פז: חלק אמנם מגיעים כתיירים.

אופיר פינס-פז: אני מבין את בעיית הסיעודיים.

אופיר פינס-פז: במדינת ישראל החליטו שאין כאן תקרות, ויש כאן מקרים מאוד קשים, אבל כבר היום יש תופעות הפוכות.

אופיר פינס-פז: הייתי כבר בבתים שבני הזוג לא עובדים, ויש להם עובד זר בבית.

אופיר פינס-פז: זה כבר לא רק אצל העשירים, אלא נפוץ הרבה יותר.

אופיר פינס-פז: זה יותר זול מבייביסיטר.

אופיר פינס-פז: אני אומר שצריך לטפל בדברים האלה טיפול יסודי וכולל.

אופיר פינס-פז: הראית לנו נתונים על 1990.

אופיר פינס-פז: מה, אז לא היתה מדינה?

אופיר פינס-פז: לא עבדו בחקלאות?

אופיר פינס-פז: לא בנו בניינים?

אופיר פינס-פז: אתה לא רוצה לקחת פלשתינאים.

יאיר ביטון: זה לא נכון, אני כן מעסיק אותם.

אופיר פינס-פז: המנהיגים שלך מודיעים רשמית בישיבות הממשלה שהם לא רוצים פלשתינים.

אופיר פינס-פז: אני לא רוצה להיכנס לוויכוחים האינסופיים - האם יעבדו ישראליים, לא יעבדו, כן ישלמו להם, לא ישלמו שלהם.

אופיר פינס-פז: עייפתי מהוויכוחים האלה, ואני מניח שגם אתם.

אופיר פינס-פז: המציאות היא שאנחנו אחרי שוויץ.

אופיר פינס-פז: אותי זה מעניין.

אופיר פינס-פז: כשאריק שרון החליט על סגירת שמיים זו היתה החלטה שנועדה לרצות את דעת הקהל, ואין אדם רציני שעוסק בזה שחשב שאפשר לעמוד בזה.

אופיר פינס-פז: זה לא ריאלי ולא רציני.

אופיר פינס-פז: הצעתי לו לקצץ את המכסות: יש היום 116, הגענו לשיא, אז לא לעשות פופוליזם.

אופיר פינס-פז: מ- 116,000 לא מגיעים לאפס ביום.

אופיר פינס-פז: זה קשקוש.

אופיר פינס-פז: אבל בראינו ב- 96' היינו 86,000.

אופיר פינס-פז: אפ היינו ב- 116,000 היה צריך להחליט לרדת בשנה עד 90,000.

אופיר פינס-פז: זה הגיוני, לשבת עם כל סקטור באופן פרטני.

אופיר פינס-פז: בשולחן הזה היו מנהיגים של עובדים זרים שהסכימו להסדר הלבנה של שנתיים שהייה באישור ויציאה עם ערביות בנקאיות, ואף אחד לא עשה עם זה כלום.

אופיר פינס-פז: צריך לעשות מדיניות שאפשר לנהל ולקדם: לקצץ במכסות בצורה ריאלית והגיונית, ללכת להסדר הלבנה בצורה יסודית.

אופיר פינס-פז: לא להתבייש, לעשות את זה, ולראות שמסיימים את ההלבנה ביציאה ברצון ועם הפקדת ערבויות.

אופיר פינס-פז: אפשר להגיע לזה, וכך ניתן להגיע ברמת ל- 50,000.

אופיר פינס-פז: זה לא אפשרי בכל דרך אחרת.

יאיר יצחקי: צריך לדעת, שבעשרים השנים האחרונות מי שבנה את מדינת ישראל הם פלשתינים.

יאיר יצחקי: 80,000 פלשתינים עבדו מ- 67' ועד עכשיו ובנו את מדינת ישראל.

יאיר יצחקי: הם אינם היום, ועל זה אין ויכוח.

יאיר יצחקי: מי שבונה היום את מדינת ישראל הם ברובם עובדים זרים.

יאיר יצחקי: עם ישראל שלנו, לצערי הגדול מאוד, לא מסוגל לתת להתאחדות הקבלנים את כמות העובדים שהיא זקוקה להם.

יאיר יצחקי: אגב, בחברה שבה אני נמצא הצלחנו לגייס 300 ישראלים בקושי רב, אנחנו משלמים משכורות שבין 7,000-6,000 ש"ח, ולא מצליחים לגייס יותר.

יאיר יצחקי: זה המצב.

יאיר יצחקי: אני חושב, שבתחום האכיפה והסדר של הרשויות ההקמה של מינהלת ההגירה הזאת היא הדבר הטוב ביותר שקרה.

יאיר יצחקי: עובדה היא שזה הרבה יותר טוב ממה שהיה, בעיקר הטיפול במעבידים, שהם הבעייה, העיקרית, ואני מסכים עם מה שאמר גנות.

יאיר יצחקי: יחד עם זה צריך להבין, שהתהליך הזה של הקטנת כמות העובדים במדינת ישראל צריך להיות הדרגתי.

יאיר יצחקי: דרך ההלבנה נכונה.

יאיר יצחקי: אם בעוד שנה נראה שיש חצי חוקיים וחצי לא חוקיים, התקדמנו מאוד, כי בחוקיים לפחות שולטים איפה יעבדו.

יאיר יצחקי: את התהליך הזה צריך להמשיך, ולהכניס אותו לנתיב של לוח זמנים, כי בינתיים קורה משהו בענף הבנייה, ולא ניתן להתקדם בעבודה.

יאיר יצחקי: אם זה לא יצלח, נצטרך להרים ידיים.

הרצל גדז’: ספרת את הבלתי-חוקיים בבניין?

יאיר יצחקי: אני אומר, ששני שלישים מהזרים השוהים במדינת ישראל הם בלתי-חוקיים, ושליש חוקיים.

יאיר יצחקי: אם בעוד שנה נראה ש- 50% חוקיים, התקדמנו במשהו.

יעקב גנות: חבר הכנסת אופיר פינס אמר: קח את ה- 112,000 שאושרו השנה בהנחה שיאשרו הכל לשנה הבאה, ומזה נוריד עשרה עשרה אחוז.

יעקב גנות: אנחנו מסכימים, לא צריך להוריד כלום.

יעקב גנות: בהנחה שלא נוריד אפילו אחד מה- 112,000, כיום אנו מטפים אך ורק בבלתי-חוקיים.

הרצל גדז’: יקבל פרס או מדליה אותו מעסיק חקלאי או עובד בניין שיביא עובד זר אחד מיותר שהוא מחזיק אותו שנתיים מעבר לאשרה.

הרצל גדז’: יושב פה יו"ר ההתאחדות, יש להם אלפי עובדים מעל ההקצאה, ולא יצא עובד אחד.

הרצל גדז’: הם נהנים מזה שהעררים לא הסתיימו, כי אין קבלן שהגיש ערער, ומחזיק יותר עובדים.

הרצל גדז’: כולם פה מדברים יפה, כי יש להם אינטרס אחר, אך אנחנו כפקידים חוטפים את הביקורת.

איוב קרא: כוועדה שמענו סקירה מניצב יעקב גנות ומהממונים, ולפחות על פניו הכל נראה ורוד.

איוב קרא: אנחנו מאחלים לכם הצלחה, זאת רק תחילת הדרך.

איוב קרא: ללא עזרה של הציבור, של הקבלנים ושל כל מי שעתיד המדינה חשוב לו, אי אפשר יהיה למגר את התופעה הזאת חד-משמעית.

איוב קרא: אני חושב, שההכבדה והלחץ צריך להיות על המעסיקים.

איוב קרא: ככל שנפעיל לחץ על מעסיקים לא חוקיים, כך העבודה תיטב, כי אחרת שום מנגנון לא יוכל למגר את התופעה.

איוב קרא: גם ככה יום יום שעה שעה עוברים דרך גבול מצרים, דרך הרשות הפלשתינית, ומפלס הזרים הלא חוקיים עולה מדי יום.

איוב קרא: לדעתי, עם כל הכבוד למעצרים, הם אפילו לא מאזנים את הכניסה הלא חוקית לישראל.

איוב קרא: אולי זה יקרה בהמשך, אך כרגע הגבולות פרוצים, ואין דין ואין דיין לפחות בכמה מקומות שאני מכיר.

איוב קרא: לכן יש לעשות כמה פעולות.

איוב קרא: ראשית, יש לשאוב ולהחזיר לאט לאט, אם המצב יאפשר, עובדים פלשתינים יומיים מאורגנים, שנבדקים מבדיקה בטחונית – בהסעות מאורגנות הלוך וחזור.

איוב קרא: יש גם לבדוק אופצייה שעובדים ירדנים ייכנסו לישראל לעבודה יומית, לפחות לאיזור הצפון והדרום.

איוב קרא: בימים הקרובים אצא לבדוק את העניין, ואני מציע לכוחלם להצטרף.

איוב קרא: ככל שנכניס למעגל העבודה עובדים מהרשות המפלשתינית ומירדן – זה יהיה על חשבון הזרים, והזרים יברחו מפה, כי לא תהיה עבודה.

איוב קרא: כל זה כפוף לנושא הביקורת, ואם נוכל לבצע את זה, הזרים יורחקו באופן מאסיבי.

איוב קרא: אני חושב, שאין שום בעייה להביא בהסעות מרוכזות אוטובוסים יומיים של עובדים מירדן, שיעברו את גשר שעם, לפחות בענפים שאנחנו מדברים עליהם.

איוב קרא: אני מציע ליעקב גנות ליזום שכל העובדים הזרים בישראל יקבלו תלוש משכורת כמו העובדים שמגיעים מהרשות הפלשתינית, כלומר דרך שירות התעסוקה.

איוב קרא: זה יביא למצב שתהיה שליטה ולו בעוד עמה עשרות אחוזים.

איוב קרא: אם זה יהיה דרך שירות התעסוקה, השליטה תהיה קלה יותר.

אפרים כהן: בניגוד למדיניות הממשלה.

איוב קרא: אני אומר את זה למרות שעד היום הממשלה לא צידדה בזה.

איוב קרא: לדעתי, זה מקנה לעובדים תנאים ראויים, יש שליטה על התנאים הסוציאליים שלהם ולא תהיה בעייה בעניין הזה מבחינת משרד העבודה.

איוב קרא: אני ממליץ שהאכיפה תתבצע בהתחלה בעיקר באיזורים כמו הרצליה פיתוח ולא באתרי הבנייה ובחקלאות.

איוב קרא: צריך ללכת ל"שמנת", ושם לעצור את הלא חוקיים, כי שם בדרך כלל עובדים במקום ישראליים.

יעקב גנות: קלענו לדעת חכמים.

יעקב גנות: המגזר החקלאי בכלל לא טופל ומגזר הבנייה כמעט לא טופל.