הוועדה המיוחדת לבחינת בעיית העובדים הזרים, כנסת 15, פרוטוקול מספר 96, 2002-07-16 00:00

איוב קרא: אני פותח את הישיבה.

איוב קרא: לאחר פניות מכל מיני גורמים, החלטנו לקיים דיון בנושא הבנייה, מאחר שיש הקצאת עובדים ויש טענות שלא מאשרים אותם ולא מכניסים אותם לפה.

איוב קרא: ארגון הקבלנים, תציגו את הבעיה בבקשה.

נתן פרנקל: קשה לי לתאר את המצב של ענף הקבלנות היום.

נתן פרנקל: אנחנו נמצאים כבר במחצית יולי, יש לנו קשיים אדירים כתוצאה מהמצב בשוק - היקף הבנייה הצטמצם, התחרות גדולה מאוד.

נתן פרנקל: מי שפותח את המאזנים של החברות, רואה שרוב החברות נמצאות בהפסדים, כמעט אף חברה לא מרוויחה.

נתן פרנקל: הדולר עלה בצורה דרמטית, אם כי לאחרונה הוא ירד אבל הוא עדיין גבוה.

נתן פרנקל: לא מספיקות המכות האלה, יש לנו גם המכה שאין לנו עם מי לעבוד.

נתן פרנקל: אנחנו נאנקים כבר חצי שנה בשל העובדה שאין לנו פועלים, בענף חסרים כרגע אלפי פועלים; הפועלים גומרים את עבודתם, רוצים לחזור לארצות מוצאם אחרי שגמרו פה שנה או שנה וחצי עבודה ואי אפשר להביא במקומם עובדים אחרים.

נתן פרנקל: אני מודע לכך שהן משרד הפנים והן משרד העבודה, שירות התעסוקה, עושים מאמצים כדי לנסות לפתור את הבעיה, אבל לצערי הרב התוצאה כרגע גרועה מאוד.

נתן פרנקל: לאחרונה אישר שירות התעסוקה הרבה פחות פועלים ממה שאנחנו צריכים, ולמרות שאישרו, ברגע זה אנחנו לא מסוגלים לקבל אף לא פועל אחד.

נתן פרנקל: אנחנו נמצאים תחת לחץ אדיר מכיוון שיש ברחנים שאיש לא עושה כנגדם שום דבר.

נתן פרנקל: ישבנו אתך כבר פעמיים בישיבות, הנושא הזה עולה מחדש, וקצרה ידם של השלטונות מלהושיע.

נתן פרנקל: קבלנים מקבלים עבודות ואינם מסוגלים לבצע אותן.

נתן פרנקל: אני חושב שכל הקבלנים, גם הגדולים וגם הקטנים יותר, כולנו רוצים לשמור את החוקים אך איננו מסוגלים לבצע את העבודות שלנו.

נתן פרנקל: מסתובבים בחוץ פועלים בורחים, וקורץ לך לקחת אותם כדי שתוכל למלא את החובות שלך.

נתן פרנקל: כולנו קיבלנו עבודות, את מעט העבודות שיש לנו, והיום יש לחץ אדיר לבצע אותן במהירות גדולה מאוד, רוצים לעבוד שתי משמרות.

נתן פרנקל: יש לנו כבר ציוד, יש תבניות מודרניות, השקענו בכך מאות מיליוני דולרים על מנת שנוכל לייעל את העבודה ולחסוך בכוח אדם, אבל את כל זה לא מסוגלים להפעיל.

נתן פרנקל: לכן יש פיגור במסירת דירות, יש פיגור במסירת פרוייקטים.

נתן פרנקל: יש עכשיו פרוייקט של הסטת מסילת הברזל בשדה התעופה לוד, זה נכנס לפיגור עצום כי אין עובדים.

נתן פרנקל: בכל פרוייקט יש פיגור כי אין לנו עובדים.

נתן פרנקל: התוצאה היא קנסות כבדים מאוד לקבלנים, התארכות משך הפרוייקט שיוצרת עלויות נוספות של תקורות לקבלנים.

נתן פרנקל: בנוסף לכל הצרות שיש לנו מהשוק, עכשיו יש לנו הצרה הזאת ויש לפעמים תחושה שאין עם מי לדבר, זה לא מעניין אף אחד.

נתן פרנקל: זו לא בעיה של הפקידים הבכירים או היותר זוטרים במשרדים, הם עושים אולי כמיטב יכולתם מתוך רצון לעזור, אני חושב שפה דרושה החלטה שלטונית שתיתן הוראה להזיז את הדברים כך שבסופו של דבר נוכל לקבל פועלים.

נתן פרנקל: אם אפשר היה לצעוק, תאמין לי שהייתי צועק פה היום כי הכאב הוא איום ונורא.

נתן פרנקל: כולנו אזרחי מדינת ישראל, כולנו מצפים שהמדינה תעשה משהו על מנת לעזור לנו.

נתן פרנקל: אם לא צריך את ענף הקבלנות, שיחסלו אותו.

נתן פרנקל: אבל אם צריך את הענף, צריך לתת לו את האמצעים לחיות.

נתן פרנקל: פשוט האמצעים האלה אינם.

איוב קרא: איפה זה תקוע?

איוב קרא: במשרד העבודה אני מבין שהכל בסדר, ההקצאות קיימות.

נתן פרנקל: אני מציע שמשרדי הפנים והעבודה יסבירו איפה זה תקוע.

נתן פרנקל: כרגע זה תקוע בין משרד הפנים לבין משרד העבודה.

איוב קרא: למה?

איוב קרא: הרי קיבלת הקצאה ממשרד העבודה.

נתן פרנקל: קיבלנו הקצאה ממשרד העבודה, אבל בשלב הזה משרד הפנים עוד לא מאפשר את החלוקה של העובדים, לא מאפשר להביא עובדים חדשים.

נתן פרנקל: יש פועלים שרוצים לנסוע הביתה לחופשה, הם לא מקבלים אינטר-ויזה.

נתן פרנקל: יש פועלים שאנחנו רוצים לנייד בין החברות, בשלב זה הדבר לא מתאפשר וקצרה ידינו מלהושיע.

איוב קרא: מר אהרון ברזאני משירות התעסוקה, בבקשה.

אהרון ברזאני: מבחינתנו העברנו את כל החומר למשרד הפנים, אבל לפני כן אני רוצה להדגיש שהמכסה שאושרה על-ידי הממשלה היא 30,000, עד היום הנפקנו 26,448 אישורים.

אהרון ברזאני: היתרה היא 3,552, וזה מכיוון שהמעסיקים לא באו לקחת.

אהרון ברזאני: ביום חמישי היה היום האחרון, הארכנו את מועד קבלת ההיתרים עד סוף השבוע הזה, עד ה-18 לחודש.

אהרון ברזאני: אנחנו יוזמים טלפונים אליהם כדי שיבואו לקחת את ההיתרים, יש כאלה שלא מגיעים - כנראה בגלל שכמות העובדים שהם צריכים פחתה לעומת השנה שעברה - אבל רובם הגיעו, ובשלב זה חולקו 24,146 מתוך ה-26,448.

אהרון ברזאני: כמעט כולם באו לקחת את הפועלים.

אהרון ברזאני: 49 מעסיקים באו לקחת, כאשר נותרו 324 מעסיקים קטנים שיש להם עובדים בודדים.

אהרון ברזאני: הנתונים שלנו עברו למשרד הפנים, כך שבקטע הזה סיימנו את העבודה שלנו, למעט זה שאנחנו עכשיו בתהליך של קבלת עררים מהמעסיקים, ושלב ב' - השלמת פרוייקטים למי שיש לו פרוייקטים חדשים.

איוב קרא: הרצל גדז', מנהל מינהל האוכלוסין, בבקשה.

הרצל גדז': לפני כעשרה ימים חולקו הקצאות על-ידי שירות התעסוקה.

הרצל גדז': בד בבד עם חלוקת ההקצאות לבניין, חולקו חודש לפני כן ההקצאות לחקלאות.

הרצל גדז': בחקלאות מדובר בכ-7,000 מעסיקים ובבניין בעוד כ-1,800 מעסיקים.

הרצל גדז': בסך-הכל, בבת אחת בתהליך של חודש, חולקו הקצאות ל-9,000 גורמים שצריכים לקבל עובדים זרים.

הרצל גדז': זה המצב של ההקצאות, כאשר אנחנו חייבים להיצמד להחלטת ממשלה לגבי מכסת העובדים הזרים שצריכים להיות בישראל.

הרצל גדז': אני רוצה להזכיר לכולם שבתחילת 2002 דובר על 48,000 עם חלוקה של 22,000 לחקלאות ו-23,000 לבנייה.

הרצל גדז': היו ערעורים בחקלאות והיו עדכוני הקצאות ושינויים, בסוף בחקלאות הגיעו ל-28,000 לפני פחות בחודש.

הרצל גדז': גם בבניין היו ערעורים, ולפני כשבועיים אושררה החלטה חדשה שהמספר עולה ל-30,000.

הרצל גדז': אני לא בטוח שתיקנו את המכסה של ה-48,000, אבל זו לא בעיה שלי, זו בעיה של הממשלה.

הרצל גדז': המכסה היא 30,000, אני לא יודע אם היא מספיקה לבניין או לא, אני לא יכול להתערב בזה, אני לא מבין בזה הרבה, כי זו אחריות שירות התעסוקה מול הקבלנים.

הרצל גדז': אני צריך ליצור מצב שבארץ תהיה מכסת העובדים בהתאם לקביעת הממשלה.

הרצל גדז': אם רשומים לי בארץ 30,001 עובדים, אני לא צריך להביא אף אחד, אלא אם מישהו פה יגיד שאפשר להביא עובדים זרים כדי להשלים את כל הפערים לכל מי שחסר ואפשר לחרוג מהמכסה.

הרצל גדז': אם זה ייאמר ויירשם בפרוטוקול, נבצע כל פעולה אחרת, אבל אף אחד לא לוקח אחריות לנושא הזה.

הרצל גדז': לגבי העובדים, יש לי פה את הדו"ח של שירות התעסוקה.

הרצל גדז': כל מי שרשום בעמוד הראשון ברובריקה השמאלית, את רובם צריכים להוציא מכאן, לא לקבל.

הרצל גדז': יש כמה בודדים שצריכים לקבל.

הרצל גדז': נלך לרובריקה האחרונה שצריכה להיות טבלה ששני משרדי ממשלה - גם משרד הפנים וגם שירות התעסוקה - עומדים עליה בתוקף, ואני הולך פה לקולה, לא לחומרה, לגבי התאחדות הקבלנים.

הרצל גדז': לפי המצבה שנמצאת במשרד הפנים ברישומים, אני אומר בעדינות שבסך-הכל יש 47,000 עובדים זרים בתחום הבניין.

הרצל גדז': אני לא מדבר על אלה שיצאו מאז שהרישומים סגורים, אני לא מדבר על אלה שמוגדרים כברחנים, הרי הם ברחנים בארץ.

הרצל גדז': 10,000 ברחנים בבניין זה פועלים שעברו מקבלן א' לקבלן ג'.

נתן פרנקל: או לבתי קפה, לענפים אחרים.

הרצל גדז': אני אומר את דעתי, הם בתוך הארץ.

אפרים הניג: או שהמחשבים שלכם לא מדוייקים.

אפרים הניג: ניתן לך שמות של אנשים שיצאו מהארץ.

הרצל גדז': הלכתי אתך עד הסוף, לא סתם אמרתי 30,001, לא אמרתי שיש פה 38,000.

הרצל גדז': אני עומד על כך שיש 30,001 עובדים חוקיים במדינה.

הרצל גדז': זה ודאי.

הרצל גדז': אני אחמיר את העניין - לפי הנתונים שלי יש 48,000.

הרצל גדז': אני סופר את 10,000 הברחנים, ירדתי ל-38,000.

הרצל גדז': עוד 3,000 יצאו - ירדתי ל-35,000.

הרצל גדז': עוד 3,000 טעות שלי - 32,000.

הרצל גדז': עוד 2,000 אני מוותר לכם - המספר הוא 30,001.

הרצל גדז': אם תחליטו פה שאפשר להכניס לכל קבלן בהתאם לפועלים שחסרים לו בלי להתחשב בנתונים שקיימים במשרדי הממשלה, ושאפשר לתת יותר ממה שהממשלה החליטה - אני כפקיד מוכן לבצע את זה, חובתי לבצע את זה.

הרצל גדז': השאלה אם אפשר להגדיר שיש בפועל רשמית יותר מ-30,001 פועלים רשומים.

הרצל גדז': הצגתי את זה בפני החברים לא מזמן, הבעיה היא אצלי, אני לא יכול לעזור לכם.

הרצל גדז': אני אמרתי גם בישיבה אצל השר שצריך להשאיר את כל ההקצאה של ה-45,000 לפחות לשנת 2002, כי מה טוב בהקצאה באמצע יולי?

הרצל גדז': הרי עכשיו מתחילים כבר להגיש את ההקצאות ל-2003.

הרצל גדז': עכשיו אנחנו מדברים על חצי שנה, אנחנו לא נגמור את העבודה, רק לספור את האנשים ייקח לנו עד מרץ 2003.

הרצל גדז': אנחנו רודפים אחרי הזנב של עצמנו, ואז הם מטורטרים כל היום, אנחנו לא עושים עבודה יעילה כי אנחנו לא מסוגלים לספק את הסחורה, וכל הזמן עוסקים בכמה הקצאות יהיו, כמה הקצאות פחות, ולא מייצבים את המערכת על מכסה מסודרת שאפשר להתקדם איתה.

הרצל גדז': אני יודע שביום שלישי הבא אתם באים לביקור.

הרצל גדז': לפני מספר שבועות ביקשתי מהקבלנים את הרשימה.

הרצל גדז': ביקשתי מכל קבלן שיגיש לי רשימה מי לפי הדיווחים שלו עזב את הארץ, כי אם אדם עזב את הארץ אני מזכה את הקבלן; אם הוא נשאר בארץ ועבר מקבלן לקבלן, הוא במכסה.

הרצל גדז': אני חושב שכבר מתבצעת עבודת מטה, ולכן חשוב שאתה תיכנס לזה, אדוני היו"ר.

הרצל גדז': אנחנו כמשרדי ממשלה כנראה בסוף ניכנע ללחצים, אבל נקל על עצמנו את החיים כי אנחנו לא מעוניינים, כפקידים בכירים, להיות שק החבטות של כל המדינה בנושא של עובדים זרים.

הרצל גדז': מצד אחד אתה קורא בעיתון שכולם רוצים לגרש, מצד שני כולם רוצים להביא, ואנחנו בעצם לא יכולים לתת מענה.

הרצל גדז': אנחנו הולכים למצב - ואני אומר פה את זה פעם ראשונה בדיון - שנלך על הקצאה גלובלית לפי ההצעה של שירות התעסוקה.

הרצל גדז': ניתן מכסה, 30,000 ייכנסו, אותי לא מעניין לאיזה קבלן, לאיזה מעסיק; 22,000 בחקלאות - לא מעניין אותי למי, ואז אנשים ירוצו לבד אחרי העובדים והביקורת לא תהיה עלינו.

הרצל גדז': חברות כוח האדם יריבו ביניהם, לא יבואו אלינו, כי אנחנו בעצם משרתים את המערכת, דואגים שיהיו פה העובדים שצריכים להיות.

הרצל גדז': אני אומר בוודאות שיש היום בארץ לפחות עוד 100,000 עובדים זרים בלתי חוקיים שעובדים באיזשהו מקום.

הרצל גדז': רבותיי, אולי מישהו יגדיר מה רוצים שיהיה.

הרצל גדז': אני מוכן שיבוא מישהו ויגיד לי שיש היום במדינה פחות מ-30,001 עובדים זרים בבניין, ועל כל אחד כזה אנחנו ניתן זכאות מעכשיו לעכשיו.

הרצל גדז': לפני שבוע היה פה אותו הדבר עם הסיפור של החקלאים, וכולם עשו מזה בלגן.

הרצל גדז': אמרתי: אתם רוצים להכניס 5,000 פועלים?

הרצל גדז': בשבילי זה שורה אחת במברק לתאילנד.

הרצל גדז': כתבתי שורה אחת לקונסול בתאילנד: "מאשר 5,700 היתרים לחקלאות לחברות אלה ואלה, תביאו".

הרצל גדז': משרד הפנים לא עוצר את העניין הזה, אבל צריך להבין את הדינמיקה שיש פה.

הרצל גדז': מצד אחד רוצים להוציא שלא יהיו, מצד שני אומרים שיש אבטלה ואין תעסוקה במשק, מצד שלישי כולנו מצהירים שיש פה 100-150 אלף עובדים בלתי חוקיים, מצד רביעי אנחנו מציגים שיש למעלה מ-30,000 עובדים זרים בבניין.

הרצל גדז': לקראת סוף השנה אני אוכיח שבחקלאות יש יותר ממה שנאמר.

הרצל גדז': לפני שנה אמר שר החקלאות פה בשולחן הזה: "18,000 לחקלאות זה די והותר, זה מציף את השוק".

הרצל גדז': היום אנחנו מדברים בפועל שיש להם 26,000 וזה לא מציף את השוק.

הרצל גדז': תחליטו אתם, אני לא צריך להיות השומר של אף אחד בנושא הזה.

הרצל גדז': הייתי אצלך בוועדה לפני כמה שבועות, כל העסקנים צעקו עליי ודיברו בצורה בוטה, ואף אחד מחברי הכנסת לא קם להגנתי.

הרצל גדז': אני לא מוכן לתת דין וחשבון על מה שאני לא אחראי, שיבואו מישהו - גם לפי הנתונים שלכם - ויוכיח שיש פה פחות מ-30,001 עובדים שאושרו על פי החלטת ממשלה.

הרצל גדז': בנוסף לכך אני ביקשתי מהקבלנים את כל הרשימות של מי שיצאו, ואני בודק אותם על המחשב.

הרצל גדז': העמדתי אצלי צוות של שלושה אנשים על חשבון מרכז מידע ארצי שייתן שירות לציבור כדי לבדוק.

הרצל גדז': אני רוצה להגיע למספרים הכי מדוייקים שאפשר כדי לראות אם אני באמת יכול לתת להם משהו, שלא יהיה חלילה מצב שבגללנו יש פחות מ-30,000 עובדים בבניין.

הרצל גדז': יש בעיה נוספת שכרגע היא בלתי פתירה, וכדי ללמוד איך פותרים אותה אנחנו צריכים את העזרה של שירות התעסוקה והמשטרה.

הרצל גדז': יש קבלנים שכבר בתחילת 2002 נאמר להם שלא יהיו להם הקצאות ל-2002, ויש קבלנים שעכשיו בהקצאות החדשות נאמר להם שאין להם הקצאות לעובדים זרים והם עדין מחזיקים את העובדים הזרים אצלם והם נספרים במכסה של ה-30,000.

הרצל גדז': אם מישהו יגיד שקבלנים שמחזיקים אצלם עובדים בניגוד לחוק לא נספרים בהקצאה של הזכאים, זה יכול לפתוח פתרון לבעיה, אבל שמישהו יגדיר את זה.

איוב קרא: אני חושב שהרבה מהדברים שאמרת הם צודקים, אבל חברה שמקבלת הקצאה לא מעניינת אותה כל הקונספציה, היא צריכה לקבל את שלה ואת המלחמה האחרת אנחנו ננהל - כל מי שקשור לסוגייה הזו, כולל משרדי ממשלה.

איוב קרא: בפועל אתה מנסה לשמור על מצב, אבל כתוצאה מכך אנחנו פוגעים בחברות שבעצם מגיע להן, וזה אני לא רוצה שיקרה.

איוב קרא: כל מה שאמרת הוא נכון, אבל המלחמה שלי היא שלא נפגע בחברה פעילה שזקוקה לעובדים.

איוב קרא: את כל מה שאמרת אתמול העליתי בפני ראש הממשלה ושר האוצר; ראש הממשלה החליט על מבצע גדול של אכיפה על ברחנים בכל הארץ, זו היתה הצהרה של ראש הממשלה לפני כל העולם.

איוב קרא: אבל בעניין החברות ששירות התעסוקה כבר נתן להן את הזכאות לתעסוקה, זה אני לא רוצה שייעצר.

הרצל גדז': אם תתקבל החלטה ותאושר שכל מי שקיבל הקצאה וזכאי לעובדים, נוכל לאשר לו להביא את העובדים שלו מבלי להתחשב בכמויות של האחרים שיש אצלם עובדים לא חוקיים שמופיעים ברשימות - אני אבצע אותה.

איוב קרא: יש מקרים שחברה קיבלה הקצאה, היא הולכת אליך ואתה עוצר את זה.

הרצל גדז': אני עוצר את זה לא מפני שאני רוצה לעצור.

הרצל גדז': אבל אם החלטת ממשלה קובעת שבארץ יהיו לענף הבניין 30,000 עובדים ויש בסך הכל לכל המעסיקים בבניין למעלה מ-30,000, זאת נקודה שסוגרת לנו את האפשרות למרחב התמרון כי החלטת ממשלה צריך לבצע.

הרצל גדז': אם תתקבל החלטה שכל מה שנתן שירות התעסוקה תהיה הנחיה לביצוע מבלי להתחשב באותם עובדים זרים שמועסקים באופן בלתי חוקי אצל מעסיקים שלא קיבלו הקצאה ל-2002, וזה הופך להיות מטופל על-ידי גורמי האכיפה מבלי להשפיע על הקבלנים שאושרה להם הקצאה - אני הראשון שמוכן ליישם החלטה כזאת.

איוב קרא: לדעתי זה גם הגיוני.

נתן פרנקל: הרצל גדז' מצפה לקבל הוראה מאיזשהו שר.

נתן פרנקל: הוא פקיד בכיר שקיבל הנחיה מהשר שלו, כנ"ל מר ברזאני, הוא עושה את מה שהשר שלו אומר.

נתן פרנקל: הבעיה היא לא הפקידים, אנחנו כל הזמן נמצאים בדו-שיח, מגיעים להסכמים, הם מבינים את הבעיה.

נתן פרנקל: הבעיה היא שאיש לא מטפל בברחנים כי אין כוח אדם לטפל בהם.

נתן פרנקל: אתה מקבל הקצאה של 200 עובדים, מגיעים אליך 200 עובדים מחו"ל, כעבור שעה מישהו מחכה להם מחוץ לשדה התעופה, חלקם לא מגיעים אליך.

נתן פרנקל: אתה בא להתלונן, לוקח חברת חקירות, אומר "הנה העובדים שלי", ואף אחד לא מטפל בזה.

נתן פרנקל: מקסימום אתה פונה לציפי שיינקמן, אז היא דואגת להגיש תלונה נגד העובד.

נתן פרנקל: אף אחד לא עוצר את העובדים, אף אחד לא מגרש אותם ואתה כאזרח עומד חסר אונים.

נתן פרנקל: מי שצריך לקבל את ההחלטה אלו השרים.

נתן פרנקל: היום בעצם משחקים בנו, התוצאה הסופית היא שידיו של ברזאני כבולות.

איוב קרא: ברזאני נתן את ההקצאה.

נתן פרנקל: איש בממשלת ישראל לא עשה עבודה מה באמת צריך להיות בענף הבניין.

נתן פרנקל: עובדים בצורה מאוד-מאוד לא מסודרת, והתוצאה היא שמקבלים החלטות שלא ניתנות ליישום.

נתן פרנקל: לכן אנחנו נמצאים פה, אנחנו פשוט על סף משבר.

נתן פרנקל: בחיים לא העסקתי עובד לא חוקי, אבל היום אני לא יודע מה לעשות, ויושבים פה עוד חברים שלי ותשמע מהם שהמצב שלנו הוא איום ונורא.

נתן פרנקל: אתם רוצים שהחברה שלי תתמוטט?

נתן פרנקל: אני מעסיק היום מעל 300 עובדים ישראלים, אני הולך לפטר חלק מהעובדים כי אני לא מסוגל להחזיק אותם.

נתן פרנקל: ממה אפרנס אותם?

נתן פרנקל: מזה שאין לי עובדים?

נתן פרנקל: מזה שיש לי פרוייקט שאני מתחיל להפסיד בו?

נתן פרנקל: אז אני שולח את מנהלי העבודה ומנהלי הפרוייקטים הביתה.

נתן פרנקל: אז לא רק שעכשיו אין תעסוקה לישראלים, אני מוסיף עוד אנשים למעגל המובטלים.

נתן פרנקל: ההפסדים שלנו הולכים וגדלים, וחברות היום הולכות ונהרסות.

נתן פרנקל: זה ענף שהמדינה צריכה אותו, כי הבנייה פה לא נגמרה, והורסים אותו כי אף אחד לא חשב מה הצרכים של ענף הבניין.

נתן פרנקל: עשינו עבודות מחקר אין-סופיות, הגשנו את זה לכולם, אף אחד לא שם לב - לא משרד האוצר, לא משרד השיכון.

נתן פרנקל: אף אחד לא פותר את הבעיה באופן גלובלי, והתוצאה היא הקשיים שיש למר גדז'.

נתן פרנקל: אבל הבעיה היא לא הוא, צריכה להתקבל פה החלטה של הממשלה ללמוד את הנושא באופן כוללני.

אלי לנדאו: אני חושב שהבעיה היא שלטונית מפני שמבחינת עבודה אנחנו מציפים את יגאל דוחן, מנהל מינהל האוכלוסין בנתב"ג, ואת רינה קונפורטי באישורים של קבלנים שהוציאו עובדים ולא קיבלו זיכוי.

אלי לנדאו: אתמול דיברתי איתם עשרים פעם, הם מנסים ליישר את הנתונים.

אלי לנדאו: קיבלנו רשימה מפורטת של נתונים משירות התעסוקה.

אלי לנדאו: הוויכוח הוא על נתונים כשבשטח אין עובדים.

אלי לנדאו: מבחינת פעילים יש 18,000, כך שאנחנו נמצאים במינוס 12,000.

אלי לנדאו: ברחנים יש 10,000.

אלי לנדאו: יש 21,000 במעמד לא ברור - לא יודעים אם הם יצאו וצריך לזכות אותם, או שאולי הם בארץ ואז הם ברחנים ובצדק לא צריך לזכות.

אלי לנדאו: הרצל גדז' עובד על ליין מאוד מוגדר ותחום שהיתוו לו.

אלי לנדאו: כשאתה בא לקבלנים בשטח - ואנחנו מדברים איתם יום-יום לאור חלוקת ההקצאות שהיתה - הם אומרים שאין להם עובדים.

אלי לנדאו: לקבלן יש שתי אפשרויות - או להתחיל לקחת עובדים לא חוקיים ולעבור על החוק, או לסגור את העסק שלו.

אלי לנדאו: צריך לעשות כאן הפרדה בין המספרים הביורוקרטיים שהשלטון כל הזמן משתעשע איתם, עם כל נוסחאות הפלא של 250,000 מובטלים, 250,000 עובדים זרים - נוציא את אלה, נשים במקומם את אלה - ולהחליט מה הפתרון ברמה שלטונית.

אלי לנדאו: הרצל צודק כאן במאה אחוז, אנחנו עוד פעם נגררים כשבסוף נובמבר איכשהו נתחיל לעבוד, ואז כבר לא בטוח שיהיה פתרון.

אלי לנדאו: אתמול בא אלינו קבלן שיש לו 100 ויזות מדצמבר שנה שעברה, כשהוא קיבל אותן סגרו את השמיים.

אלי לנדאו: עכשיו אין לו עובדים.

אלי לנדאו: בהקצאה עכשיו הוא קיבל 45, הוא נמצא במינוס והוא לא יודע מה לעשות.

יאיר ביטון: שים לב לאבסורד.

יאיר ביטון: מחזיקים קבלנים כבני ערובה על חשבון קבלנים אחרים שלא מגיע להם.

יאיר ביטון: אני נותן את עצמי כדוגמא.

איוב קרא: זו לדעתי הבעיה שמעוררת את המחלוקת, זה מה שאני לא מצליח להבין.

איוב קרא: משרד העבודה מקצה עובדים פר חברה ואתה מסתכל על זה גלובלית, אז בשביל מה הוא היקצה?

הרצל גדז': אני אומר שוב - צריכה לצאת החלטה פשוטה, צריך להגיד: מי שמגיע לו לפי שירות התעסוקה, יש ליישם את זה בלי התניות.

הרצל גדז': אתן דוגמא פשוטה.

הרצל גדז': אלה ההקצאות שהיו ב-2001,        ב-2002 ההקצאות פחתו, הקבלנים אומרים שצריך יותר.

יאיר ביטון: לא רק שאין הסכמה על הכמות, גם מי שמגיע לו לא יכול להביא את העובדים.

הרצל גדז': יש חברה מכובדת שב-2001 קיבלה היתרים ל-1,262 עובדים וב-2002 קיבלה היתרים       ל-784 עובדים.

הרצל גדז': היום יש אצלה 400 עובדים שהיא צריכה להזדכות עליהם.

הרצל גדז': עד שהיא לא תעביר אותם ממנה או תשלח אותם לחוץ לארץ, קבלן אחר לא יכול לקבל את ה-400 שלו.

הרצל גדז': אם תתקבל החלטה שתיישם את ההצעה של שירות התעסוקה אחד לאחד מבלי להתחשב באחרים, ובאחרים תטפל האכיפה, אז אפשר יהיה לפתוח את הפלונטר.

הרצל גדז': כל פתרון אחר הוא על גבם של הקבלנים.

יאיר ביטון: נכון, אתם מענישים אותי.

יאיר ביטון: זה על חשבוני או על חשבון קבלן אחר.

יצחק הניג: אני רוצה להעלות את הבעיה שיצאו ולא זוכו.

יצחק הניג: לי יש 37 עובדים שיצאו ביוני, יש לי צילום דרכון וכרטיס עלייה למטוס.

יצחק הניג: יש לי פה נייר מה-4 ביולי שבו משרד הפנים אישר לי, מחק 14 עובדים ואישורים.

יצחק הניג: מתוך 37 איש זיכו אותי על 14.

יצחק הניג: על 23 איש שיצאו ביוני לא זיכו אותי.

יצחק הניג: הבעיה היא שבמשטרת הגבולות ומשרד הפנים יש בלגן ובמחשב שלהם לא מעודכן שהעובד יצא.

יצחק הניג: לי יש כרטיס עלייה למטוס וחברת התעופה אומרת שהעובד טס, אבל על סמך הכרטיס הם לא מזכים; אני לא יכול להגיע עם העובד עד הפתח של המטוס.

יצחק הניג: לך תמצא עובד שעבד פה שילך לשגרירות ברומניה ויחתום שהוא שם.

יצחק הניג: זה מה שביקשו ממני.

איוב קרא: מר גדז', אנחנו יודעים שיש מקרים שקיבלת זיכוי מחו"ל של מאות עובדים, אחרי שאצלך היה רשום שהם עדיין בארץ.

הרצל גדז': ביקשתי מכל הקבלנים לקבל רשימות שלהם ואנחנו עובדים לפי הרשימות שלהם ובודקים הכל מחדש.

הרצל גדז': יש חלק לא מבוטל שמזהים שאכן העובדים יצאו ואנחנו מזכים אותם.

הרצל גדז': אבל זה הפירורים, זה לא יפתור את הבעיה החוקית.

איוב קרא: הבנתי את כיוון החשיבה שלך, יכול להיות שנאמץ אותו.

אפרים הניג: יש טעויות שנפלו.

אפרים הניג: יש לי פרוייקט של 4,200 מטר, כתבו שזה פרוייקט של 42 מטר ובהתאם לכך קיבלתי הקצאה.

אהרון ברזאני: אתה מצביע על טעות טכנית של פקיד.

אהרון ברזאני: זאת הבעיה?

אהרון ברזאני: הרי אתה נמצא מולנו ומתקנים את זה.

אהרון ברזאני: בשביל מה להעלות דברים כאלה?

אפרים הניג: אני לא מדבר על הטעות, אמרו לי שיתקנו, אני מדבר על הערעור.

אפרים הניג: אני מבקש שמשרד הפנים יתייחס לעררים כאילו זו הקצאה, כי עד שמבררים את הערעור אני לא מקבל כלום.

אפרים הניג: שבינתיים יתנו לי את ההקצאה לפי הערעור.

אהרון ברזאני: את זה האכיפה צריכה לדעת.

אהרון ברזאני: כשמגישים ערר, לא נוגעים בכמויות שהיו קודם עד שמבררים את הערעור.

אפרים הניג: זה מה שאני מבקש.

אפרים הניג: אחר כך יש הנושא של אילת.

אפרים הניג: החליטו שבאילת לא מקבלים הקצאות מכיוון שייקחו פועלים מירדן, יגשו לשירות התעסוקה וייקחו.

אהרון ברזאני: יש עכשיו החלטה של השר שלגבי אילת אנחנו לא מקצים עובדים זרים.

אהרון ברזאני: יש אופציה לקלוט עובדים ירדנים.

איוב קרא: אני מקבל את זה, אני חושב שזה חכם, אבל זה לא הוכיח את עצמו.

אהרון ברזאני: אנחנו הולכים עכשיו לפיילוט נוסף.

אהרון ברזאני: אם זה לא יצליח, כמובן שניתן פתרון אחר אבל קודם כל אנחנו רוצים למצות את התהליך הזה.

אלי לנדאו: בנושא העובדים הירדנים, אתמול בלילה עשיתי סבב נוסף בין קבלני אילת, הכל בתיאום עם שירות התעסוקה.

אלי לנדאו: מסתבר שמי שבא לעבוד אלה רק עובדים מעקבה, רובם בדואים שלא מתאימים לענף הבנייה.

אלי לנדאו: לקבלנים יש ניסיון מר.

אלי לנדאו: אתמול פנו קבלנים ושאלו אם הם יכולים להביא פועלים מרבת עמון.

אלי לנדאו: אני לא יודע אם זה יעבוד דרך שירות התעסוקה כי מדובר על יוממות, כלומר זה פועל שנכנס ויוצא במהלך היום.

אלי לנדאו: הקבלנים אומרים שמבחינה לאומית, פוליטית, בין-לאומית זה חשוב מאוד, השאלה מה עושים הקבלנים שמחר צריכים עובדים.

אלי לנדאו: הרעיון להביא בדואים מעקבה לא עלה יפה, השאלה אם אפשר להביא עובדים והם מוכנים לשכן אותם באילת.

אלי לנדאו: השאלה אם מבחינה ביטחונית זה אפשרי.

חזי מוקד: שישכנו אותם בעקבה.

הרצל גדז': הרי יש כבר ניסיון מהחקלאות.

הרצל גדז': משרד החוץ, עם אלי פז, ניסה לעשות פרוייקט ולהביא עובדים לחקלאות לאילת עם כרטיס מגנטי, אבל שום דבר לא הלך, וחקלאות זה דווקא ענף שהם צריכים להכיר מבקעת הירדן המזרחית.

הרצל גדז': אם לא הכינו מבעוד מועד מאגר של 1,000-2,000 עובדי בניין בתיאום בין ממשלות, אי אפשר ליישם את הדבר הזה עכשיו.

הרצל גדז': בפועל עובדים יורדים מתל אביב לאילת, ואז האכיפה תופסת אותם ואני צריך לעצור אותם.

הרצל גדז': אנחנו מסתובבים סביב עצמנו.

הרצל גדז': הגיע הזמן שהמדינה תקבל החלטות ברמה לאומית.

הרצל גדז': אני מבקש לפחות בתחום שאני אחראי עליו - ויזות - תשחררו אותי מהתלות של המכסה, תחייבו אותי לתת לכל קבלן בהתאם למה ששירות התעסוקה קבע מבלי להתחשב בדברים האחרים.

איוב קרא: אני חושב שזה נכון.

נתן פרנקל: יש פה תמימות דעים מאוד נדירה בין כל הגורמים שמטפלים בנושא.

נתן פרנקל: הצרה היא שזה נסגר פה בחדר וזהו.

איוב קרא: אנחנו נביא החלטה.

איוב קרא: השבוע היינו במחסום ארז והמלצנו על תוספת של 3,000 עובדים לבנייה.

איוב קרא: אתמול זה אושר.

הרצל גדז': זה לא הפתרון.

הרצל גדז': אף אחד לא רוצה - גם אני לא רוצה - שמול הבית שלו הקבלן יעסיק עובדים מעזה.

הרצל גדז': רוצים את זה באינטרוול אחר, לא על חשבון המכסה הראשית.

איוב קרא: לא על חשבון המכסה, זה בנוסף.

איוב קרא: ורק מעזה, לא מאזור יהודה ושומרון, מכיוון שיש שם שליטה ביטחונית אבסולוטית.

אהרון ברזאני: אתה יודע שמועסקים עכשיו 30,000 עובדים כאלה בישראל?

הרצל גדז': לגבי השליטה הביטחונית, נשאיר את זה לדיון אחר.

אפרים הניג: אנחנו מבקשים שלפחות את אילת יכניסו לאפשרות להגיש עררים.

אפרים הניג: הם לא מוכנים לקבל את הערר.

אפרים הניג: רוצים שנחכה עד שיתארגן כל הסיפור של עקבה, ואני באמצע פרוייקט, מה אני אעשה עם העובדים?

איוב קרא: ברוך פרסקי ממשרד מתאם הפעולות בשטחים, אתה יכול לעדכן אותנו אם יש החלטות?

ברוך פרסקי: אתמול באמת התקבלה החלטה על עוד 3,000 פועלים לבניין.

איוב קרא: זה בנוסף למכסה של העובדים הזרים כמובן.

איוב קרא: קודם היו 5,000 עובדים מעזה והעלינו את זה בעוד 3,000.

איוב קרא: בסך-הכל כרגע זה 10,000 פועלים מעזה.

נתן פרנקל: מה הסידורים לגבי הפועלים שיגיעו?

נתן פרנקל: מתי הם עוברים את הגבול?

נתן פרנקל: מתי הם צריכים לחזור וכמה שעות עבודה נטו יש להם בישראל?

ברוך פרסקי: כל עובד מאובחן קודם ביטחונית באיזשהו תהליך מול גורמי הביטחון.

ברוך פרסקי: ביציאה שלו לישראל, כל עובד עובר מעבר צבאי.

נתן פרנקל: באיזו שעה?

ברוך פרסקי: בשביל להגיע למרכז הארץ, הוא צריך לצאת בסביבות 4:00-5:00 בבוקר מעזה, מהמחסום.

ברוך פרסקי: יש כאלה שיוצאים מהבית כבר ב-2:00.

נתן פרנקל: מתי הוא חוזר?

ברוך פרסקי: בסוף יום העבודה.

איוב קרא: אם הוא מגיע לתל אביב בשעה 7:00, הוא יכול לחזור לעזה ב-16:00-17:00.

נתן פרנקל: בתקופת שעון הקיץ אנחנו צריכים אותו עד יותר מאוחר.

איוב קרא: אבל זה בנוסף, זכותך להעסיק אותו וזכותך לא להעסיק.

איוב קרא: זה לא על חשבון המכסות שלך.

איוב קרא: יותר טוב שזה לא יהיה?

נתן פרנקל: בזמנו דובר על כך שהם ילונו באיזשהו מקום.

איוב קרא: בשום פנים, אני התנגדתי לזה.

איוב קרא: כל עובד פלסטיני שילון בישראל, לא יחזור לעבודה בישראל.

איוב קרא: זה אחד התנאים.

ברוך פרסקי: יש פה מעין זריקת כפפה לקבלנים.

איוב קרא: מר פרנקל, אתה מסתכל על זה רק כלכלית, יש גם היבטים אחרים.

נתן פרנקל: אנחנו עסק כלכלי.

איוב קרא: אתה עסק כלכלי, אנחנו מדינת ישראל שצריכה לשמור על אזרחיה.

נתן פרנקל: אתה צודק.

ברוך פרסקי: אלה עובדים שהם יחסית מבוגרים, גילאי 35, נשואים, שבפוטנציאל הם לא טרוריסטים.

איוב קרא: אני הייתי השבוע במחסום ארז.

איוב קרא: אם עובד יוצא ב-4:00 מהבית בעזה, ב-5:00 הוא כבר מחוץ למחסום.

איוב קרא: מקסימום ב-6:00 הוא נמצא בתל-אביב או בראשון לציון.

איוב קרא: כך שאין בעיה שיעבוד עד 15:00-16:00 - זה כבר עשר שעות עבודה - ויחזור.

איוב קרא: הם יגיעו כקבוצות, לא כבודדים, ישר לאתרי הבנייה.

אהרון ברזאני: יש ניסיון עם העסקת עובדים פלסטינים, למרות שהיה עכשיו נתק גדול, ונקבעו בזמנו נהלים.

אהרון ברזאני: העובדים האלה הועסקו והם מועסקים, ויש דרישה לעובדים האלה, שלא יספרו סיפורים, רוצים אותם והם בתוספת לעובדים הזרים.

אהרון ברזאני: הם לא באים במקומם.

אהרון ברזאני: חשוב להדגיש את זה, שקבלן לא יחשוב שאם הוא קלט פלסטינים אז מורידים לו את הזרים.

אהרון ברזאני: זה בא בתוספת.

ברוך פרסקי: אני כבר לא מדבר על אינטרסים לאומיים אחרים.

ברוך פרסקי: האוכלוסייה הפלסטינית בעזה כמחציתה מובטלת, גורמים איסלאמיים קיצוניים מנצלים את זה ומגבירים את השפעתם.

ברוך פרסקי: כך שכל אפשרות להרחיב את הפרנסה אולי תמתן את המצב.

ברוך פרסקי: בסופו של דבר זה גם כסף שברובו חוזר למשק הישראלי כי מדינת ישראל מייצאת לשטחים מוצרים ומזון, ובסוף זה בתוך המעגל, כך שיש פה אינטרסים גם מעבר לסיוע לקבלנים שאולי יוכל להינתן פה.

ברוך פרסקי: אם הדבר יצליח והמצב הביטחוני יאפשר, אולי הדבר הזה יתרחב.

ברוך פרסקי: הזמן יגיד את שלו.

איוב קרא: אני רוצה להעלות כמה דברים לסיכום הדיון.

איוב קרא: ראשית, יש פה תמימות דעים שהקצאת העובדים הזרים על-ידי שירות התעסוקה צריכה לחייב את כל הגורמים לכבד הקצאה זו, מבלי שום קשר למכסה הכוללת שנקבעה.

איוב קרא: אנחנו קוראים לממשלה לפעול לאכיפה נגד אותם קבלנים ומעסיקים שממשיכים להעסיק עובדים לא על המכסה שנקבעה, וקוראים למשרד הפנים לכבד את הקצאת העובדים על-ידי שירות התעסוקה ולתת אשרות בהתאם למה שנקבע לכל חברה ולכל ארגון.

הרצל גדז': תוסיף: בהתאם להקצאת שירות התעסוקה, מבלי להתחשב במספר העובדים הרשומים בארץ.

איוב קרא: אני מוסיף: מבלי להתחשב בכמות העובדים הפעילים בארץ באופן חוקי ובלתי חוקי.

איוב קרא: לגבי העובדים החוקיים והבלתי חוקיים שלא מאושרים במסגרת המכסות שהוקצו לחברות, אנו דורשים מגורמי האכיפה לפעול נגדם באופן כולל, כאמור מבלי שהעניין יפגע בהקצאות שנקבעו לארגונים ולחברות על-ידי שירות התעסוקה.

איוב קרא: משמעות העניין היא, שברגע ששירות התעסוקה מקצה עובדים, משרד הפנים צריך לכבד את זה בלי שום התניה.

איוב קרא: כל עבודת האכיפה נגד עבריינים תתבצע על-ידי גורמי האכיפה ולא משרד הפנים יתנה זאת ויהיה השוטר של שירות התעסוקה.

שושנה שטראוס: אני מהלשכה המשפטית במשרד העבודה ואני רוצה להסתייג.

שושנה שטראוס: בעצם החלטת הממשלה בעניין מכסת העובדים הזרים בארץ מחייבת את כל המשרדים.

שושנה שטראוס: ההקצאות של שירות התעסוקה הן לגבי הזכאות של חקלאים או קבלנים מסויימים, אבל אי אפשר לחרוג מהמכסה הכוללת.

שושנה שטראוס: החלטה כזו, לפי הניסיון שלנו, יכולה לגרום למעסיקים לא לכבד את זכויות העובדים.

שושנה שטראוס: העובד יברח ממנו בגלל שהוא לא משלם לו, ואז המעסיק יגיד "יש לי הקצאה, תכניס לי עוד עובד".

שושנה שטראוס: כך לא יהיה לדבר סוף.

איוב קרא: את אולי לא הבנת את ההחלטה שלנו.

איוב קרא: אנחנו מדברים על מצב ששירות התעסוקה היקצה לקבלן מסויים עשרים עובדים לאותה שנה.

איוב קרא: עשרים העובדים הללו קיימים אצלו, לא משנה אם עובד ברח.

איוב קרא: אם בשנה הבאה הוא קיבל 15, הוא צריך אוטומטית להודיע על הזדכות על חמישה, אבל הוא יקבל את ה-15, אף אחד לא יתנה לו את זה.

איוב קרא: אם הוא קיבל יותר, הוא צריך לקבל יותר.

איוב קרא: אם יש בעיה חוקית של ברחנים, גורמי האכיפה צריכים לפעול נגד זה ולא משרד הפנים יעצור את זה ויגיד: "במכסה הכוללת עברנו את ה-30,001 עובדים, לכן אני לא יכול לתת לך את החמישה עובדים".

איוב קרא: לא הקבלן הוא הבעיה, מי שצריך לטפל בבעיה של המכסה הגלובלית אלו גורמי האכיפה.

איוב קרא: אסור לחברה להחזיק עובדים מעל המכסה, אבל אם היא קיבלה מכסה - משרד הפנים צריך לכבד את זה.

איוב קרא: לא משרד הפנים יהיה השוטר של הברחנים, בזה גורם אחר צריך לטפל.

שושנה שטראוס: התוצאה של זה תהיה הצפת המדינה בעוד ועוד עובדים זרים.

נתן פרנקל: אני מוכרח להגיד שאני פשוט המום.

נתן פרנקל: את יושבת פה בתור נציגת ממשלה.

נתן פרנקל: אותו מעביד שאיננו משלם לפועל, תתבעו אותו בדיוק כמו שאתם תופסים גנב שגונב.

נתן פרנקל: האם בגלל זה שאנשים גונבים, כל העם ייענש?

איוב קרא: את מענישה את האנשים הטובים.

נתן פרנקל: אם יש מעביד שאיננו מטפל בעובדים, תתבעו אותו, אנחנו נגיש לכם את מלוא העזרה.

נתן פרנקל: אבל לא ייתכן שאתם מגלים אוזלת יד מוחלטת בנושא האכיפה, ועכשיו אתם אומרים: "הבעיה היא לא שלנו, היא שלכם".

נתן פרנקל: אני צריך לקבל עונש קולקטיבי?

נתן פרנקל: אני משלם את מיסיי, אני משרת בצבא, ילדיי משרתי בצבא, ואני מצפה שהמדינה תמלא את חובותיה כלפיי.

נתן פרנקל: לא ייתכן שאם אני או קבלן אחר קיבלנו הקצאה של X עובדים, ויש מישהו שמחזיק יותר עובדים מהמספר שהוקצה לו או שברחו ממנו, בגלל זה יגידו לנו: "עד שכולכם כקולקטיב תוציאו מפה את יתרת העובדים, לא תקבלו עובדים".

נתן פרנקל: רבותיי, אינני רוצה לחיות במדינה שכך מתנהגת.

נתן פרנקל: אני רוצה לחיות במדינת חוק.

נתן פרנקל: את אומרת שיש החלטת ממשלה, אנא מכם תמלאו את כל החלטות הממשלה.

נתן פרנקל: תמלאו גם את החלטות הממשלה לגבי אכיפה, אינכם עושים את זה.

נתן פרנקל: אתם דואגים למלא רק את החלטות הממשלה לגבי המכסה.

נתן פרנקל: המכסה זה חלק מההחלטה, זו לא כל ההחלטה.

נתן פרנקל: זה פשוט לא הוגן.

ציפי שיינקמן: עם כל הכבוד לקבלנים, אני חייבת להגיד כמה דברים.

ציפי שיינקמן: את העניין של האכיפה אתה לא יכול להפנות רק למשרד העבודה והרווחה.

ציפי שיינקמן: גורמי האכיפה זה לא רק משרד העבודה; אם אתה מדבר על גירוש, אתה בעצמך אמרת שמשרד העבודה מגיע ונותן קנסות אבל הוא לא גירש את העובד.

ציפי שיינקמן: אתה צודק, כי משרד העבודה לא אחראי על הגירוש.

ציפי שיינקמן: יש גם משטרת ישראל ומשרד הפנים.

ציפי שיינקמן: אסור לנו להתעלם מכך שרוב הקבלנים מעסיקים את אותם ברחנים של שאר הקבלנים.

נתן פרנקל: זו האשמה מאוד גורפת.

ציפי שיינקמן: אני יכולה להוכיח ויש לי נתונים.

ציפי שיינקמן: נכון שיש גם ברחנים שברחו למסעדות ולתחומים אחרים, אבל בהחלט יש המון ברחנים שברחו מענף הבניין ומועסקים אצל קבלנים אחרים.

ציפי שיינקמן: אסור לנו להתעלם גם מזה.

ציפי שיינקמן: מעבר לזה, אני בדעה - וזו אולי דעה אישית - שבאמת לא צריך לפגוע באותם קבלנים שצריכים לקבל עוד עובדים מעבר למכסה, ואולי יש מקום לא להתחשב במכסה הכוללת לגביהם.

ציפי שיינקמן: אבל מצד שני, אני מצפה שהתאחדות הקבלנים תדאג לא רק לאותם מסכנים, צריך גם לראות איך מטפלים באלה - שהם בעצם הרוב - שצריכים להוריד עובדים מהמכסה שלהם ולשלוח אותם הביתה.

ציפי שיינקמן: אי אפשר להגיד: בואו נדאג לאלה שצריכים לקבל, אבל אלה שצריכים להפחית עובדים, בהם יטפלו גורמי האכיפה.

ציפי שיינקמן: אם כך, משרד העבודה או שאר הרשויות יטפלו גם בקבלנים המסכנים שצריכים לקבל עובדים.

ציפי שיינקמן: אם אתם בכל זאת מתערבים, צריך לראות איך לטפל בכל המכלול.

איוב קרא: נכון, זה דיון אחר.

איוב קרא: המנגנון שלך היום הוא כמו מנוע של חיפושית על סמיטריילר.

ציפי שיינקמן: בהמשך למה שאתה אמרת, עכשיו יש החלטה להגביר את כל הנושא של האכיפה.

ציפי שיינקמן: אסור לנו לשכוח שגם אם מדברים על גירוש - ולא משנה כרגע מי מבצע את זה - צריך מקומות כליאה וצריך עוד כוח אדם.

ציפי שיינקמן: היום באמת נערכים להגברת האכיפה, אם זה מתקני כליאה חלופיים ואם זה כוח אדם נוסף.

איוב קרא: לפי התזה שאת מציגה פה, אם יהיו הרבה ברחנים, את לא תקצי מעבר למכסה הגלובלית למרות ששירות התעסוקה נתן אישור.

איוב קרא: בסופו של דבר לא יהיה לחברה אף עובד, והתוצאה היא שחברה מצליחה תקרוס ולא תהיה פעילה.

איוב קרא: זה יגרום לכך שאנשים יברחו להשקיע בחוץ לארץ, וכל ההון בישראל יעבור לחוץ לארץ.

איוב קרא: לא צריך לפעול פה בשרירותיות אלא לחשוב כיצד אנחנו בכל זאת מאפשרים לחברות להמשיך לפעול, ומצד שני מטפלים בסוגייה שהיא באמת כואבת, שלדעתי אין עליה כרגע תשובה.

איוב קרא: יבוא רגע שיתפוצץ פה משהו רציני ואז אנשים יתעוררו, אחרת נמצא מיליון זרים בתחנה המרכזית בתל אביב שמבקשים זכויות שאנחנו לא יכולים היום לתאר אותן.

איוב קרא: זה מה שיקרה בסוף לפי הקצב הזה, אבל אנחנו גם לא יכולים להביא למצב שבגלל החלטת הממשלה חברות יתמוטטו וכולם ילכו לשירות התעסוקה לקבל הבטחת הכנסה וקצבאות.

איוב קרא: קודם כל החברות צריכות לקבל את המגיע להן, גורמי האכיפה צריכים לדאוג שיוצאו מפה הברחנים.

איוב קרא: את המעסיקים שמחזיקים ברחנים צריך להכניס לכלא.

יאיר ביטון: בסיוע של התאחדות הקבלנים.

איוב קרא: זה הכיוון שצריך להיות.

איוב קרא: אי אפשר להגיד לקבלן: "המדינה עברה את המכסה הכוללת, אתה לא מקבל יותר עובדים, תפסיק את פעילות הבנייה שלך ותהיה מובטל".

איוב קרא: זה בעצם מה שאת אומרת.

יאיר ביטון: אני מוכן לתת את עצמי כדוגמא.

שושנה שטראוס: אי אפשר לפתור את הבעיות הכלכליות וליצור בעיות דמוגרפיות.

איוב קרא: זו מלחמה אחרת שצריך ללכת עליה בכל הכוח, אבל זה מול מה שאנחנו אומרים.

ציפי שיינקמן: אולי תמקד את זה לאותם קבלנים שבאמת צריך להתחשב בהם.

ציפי שיינקמן: הרי קבלן שצריך להוציא 500 עובדים, אי אפשר לא להתחשב בזה שיש לו 500 עובדים ולאפשר עוד עובדים.

אפרים הניג: זה מובן מאליו.

אפרים הניג: בחברות שיש להן עודף עובדים, צריך לטפל.

איוב קרא: אני מדבר על קבלנים שמגיעים להם עובדים.

איוב קרא: אותם קבלנים שיש להם עודף, לא יקבלו הקצאות.

איוב קרא: הרצל גדז' הראה לי דוגמא של חברה שיש לה 400-500 עובדים שהיא צריכה להחזיר, ברור שהיא לא תקבל עוד עובדים.

איוב קרא: אני מדבר על אנשים שעל פי המכסה מגיע להם לקבל עובדים ושירות התעסוקה אישר זאת.

איוב קרא: אין סיבה לעצור את זה בגלל שקבלן אחר הוא עבריין או מחזיק יותר עובדים.

איוב קרא: אני חושב שכל אחד שעיניו בראשו מבין זאת.

הרצל גדז': רק כדי לחדד את מה שאתה אומר - אני חושב שהכיוון שאנחנו צריכים להמשיך בו, זה ליצור את ה-30,000 עובדים אצל מעסיקים לפי הקצאות שירות התעסוקה, להציג רשימה מה יש אצל קבלנים שמחזיקים יותר עובדים מהמכסה או מעסיקים עובדים בלתי חוקיים, ואז צריכה להיות אכיפה כלפי בלתי חוקיים ולא עיכוב של קבלנים שצריכים לקבל עובדים.

יאיר ביטון: קבלנים שיש להם עודף וזקוקים לעוד עובדים, צריכים להגיש ערר.

יאיר ביטון: זה תהליך שלוקח זמן.

יאיר ביטון: בינתיים צריך להקצות עובדים גם לאלה שיש להם עודף וגם לאלה שיש להם חוסר.

איוב קרא: אני מגיע לזה.

איוב קרא: קבלנים שהיתה להם הקצאה גדולה של עובדים ושירות התעסוקה הפחית להם את ההקצאה, יזדכו מיידית.

הרצל גדז': זה מופיע להם בנוהל.

הרצל גדז': יש להם שתי אפשרויות - או להחזיר את העובדים לחו"ל, או להציע להעביר את העובדים לחברה אחרת וזה יעלה להם פחות כסף.

יאיר ביטון: רובם מגישים ערר.

איוב קרא: הקבלנים הללו יפעלו על פי הנהלים שנקבעו במשרד הפנים ועל-ידי שירות התעסוקה, וזאת בתום קבלת תוצאת הערר, אם הגישו ערר על ההחלטה.

אהרון ברזאני: ואם התקבל הערר על-ידי שירות התעסוקה.

אהרון ברזאני: חשוב להדגיש את זה כי יש כאלה שמגישים סתם, ואנחנו בוחנים את העררים.

איוב קרא: אני מוסיף: וזאת בתום הערר ואם התקבל הערר על-ידי שירות התעסוקה.

איוב קרא: לגבי אילת, אני קורא לשירות התעסוקה להחיל את ההחלטה לגבי עובדים ירדנים מההקצאה של השנה הבאה ולא מיידית, כי יש להתארגן בצורה יותר נכונה כדי לא להביא למצב שאנשים יעברו על החוק.

איוב קרא: אני קורא לאותם קבלנים להתארגן כדי שבשנה הבאה באילת כל הקצאת העובדים תהיה מירדן.

נתן פרנקל: אני מציע לכתוב שגם נבקש מהממשלה שתארגן שממשלת ירדן בשיתוף עם ממשלת ישראל יכינו את כמות הפועלים המיומנים שדרושים לבנייה.

נתן פרנקל: לא רק אנחנו צריכים להתארגן, גם הממשלות צריכות להתארגן להכין את מצבור הפועלים.

איוב קרא: בשביל זה נתתי זמן.

איוב קרא: אני חושב שממשלת ישראל וממשלת ירדן צריכות תקופת זמן להכין את עצמן לאופציה הזו.

איוב קרא: אני קורא לקבלני הבניין לנצל את אופציית הקצאת העובדים הפלסטינים מעזה, שבאופן כללי עלתה ל-8,000 פועלים.

ברוך פרסקי: זה לא מדוייק.

ברוך פרסקי: בסופו של דבר זה 7,000 שמתוכם 3,000 לבניין ו-4,000 לחקלאות.

אהרון ברזאני: בגלל שלא היה מימוש של העובדים לחקלאות, זה עבר לבניין.

איוב קרא: ובכן, התוספת של עובדים פלסטינים היא 3,000 לבניין ו-4,000 לחקלאות.

איוב קרא: עובדים אלה הם לא על חשבון מכסות העובדים הזרים שנקבעו על-ידי שירות התעסוקה.

איוב קרא: לידיעת הגורמים הנוכחים - אנחנו נערוך בימים הקרובים סיור במעבר הגבול בית שאן, כדי לבדוק אפשרות הקצאת עובדים יומיים מירדן לאזור הצפון.

איוב קרא: אני מזמין את כולכם להשתתף בסיור, וגם זאת לא על חשבון מכסת העובדים הזרים שנקבעה על-ידי הממשלה.

איוב קרא: תודה רבה לכולכם.