הוועדה המיוחדת לבחינת בעיית העובדים הזרים, כנסת 15, פרוטוקול מספר 74, 2001-12-04 00:00

איוב קרא: בוקר טוב לכולם.

איוב קרא: אנחנו דנים היום בחוסר בידיים עובדות בנושא החקלאות.

איוב קרא: המכרז של 4,000 עובדים שצריך היה לצאת לדרך לפני חודשיים, לצערי, לא יצא מכל מיני סיבות שלא אכנס אליהן כרגע.

איוב קרא: החלטתי לקיים דיון כדי לעזור לחקלאים, כי אני חושב שזה לא עניינם של החקלאים מה הביורוקרטיה והמלחמות הפנימיות סביב הנושא הזה.

איוב קרא: חסרות ידיים עובדות, חסרים אנשים שיעבדו בחקלאות, הפרי והירקות מחכים ואף אחד לא קוטף אותם.

איוב קרא: נגרם נזק כבד מאוד לחקלאים, למדינת ישראל, ואנחנו לא ניתן שדבר כזה ימשיך להיות.

איוב קרא: אנחנו רוצים תשובות לחקלאים, אני חושב שהנזק הזה בלתי הפיך.

איוב קרא: אם יש נזק במיליוני דולרים לחקלאות, אז זה נזק גם למדינת ישראל, זה נזק לאוצר, זה נזק לכל מי שיש לו נגיעה בנושא הזה.

איוב קרא: הייתי רוצה לשמוע מנציגת שירות התעסוקה שהגיעה - כרגע מודיעים לי שהמנכ"ל החליט ברגע האחרון, משיקולים שאנחנו לא יודעים מה הם, לא להופיע ולהסביר איפה עומד המכרז הזה.

אבשלום וילן: כבוד היושב ראש, היה לנו פה לפני חודש דיון עם נציגי משטרת ישראל,  דיון מהיר על כל הנושא של הקבלנים והמאכערים בנושא העובדים הזרים, ובעקבות כתבה שהייתה פרסמת מסקנות.

אבשלום וילן: המשטרה לא עושה עם זה דבר, פה יש טענה חמורה מאוד, שבדיוק אותם מאכערים וקבלנים הופעלו על ידי מנכ"ל שירות התעסוקה ואותם חקלאים סובלים.

אבשלום וילן: איפה משטרת ישראל?

אבשלום וילן: מדוע לא חוקרים?

איוב קרא: אני מסכים עם כל מילה, היו לי שיחות עם השר לפני כמה ימים, והוא הבטיח קודם כל לקדם את הנושא של האישורים.

איוב קרא: ראיתי טיפין, אולי חלק קטן מאוד שאושר בשבוע שעבר, או השבוע, אבל עדיין זה לא נותן שום מענה לסוגיה שאנחנו דנים עליה היום.

איוב קרא: שני דברים רציתי לדעת.

איוב קרא: קודם כל משירות התעסוקה, איפה עומד המכרז, מה המדיניות לגבי 4,000 העובדים הללו, ותעדכני אותנו גם לגבי העתיד של המכרז.

איוב קרא: אני רוצה לדעת מה התשובה ל4,000- העובדים הללו שחסרים היום לחקלאות, ודבר שני, על הקריטריונים, למה הקריטריונים לא מקוימים כלשונם, על פי מה שסוכם בין המשרדים השונים.

גאולה חביליו: נכון להיום, מתוך 18,000, מכסת העובדים הקבועים, 17,200 היתרים חולקו.

גאולה חביליו: 17,200 ההיתרים מבטאים כ6,100- בקשות שטופלו על ידינו עד כה.

גאולה חביליו: 800 היתרים נוספים יינתנו בהתאם לקביעת ועדת ערר, לאור עררים שיוגשו.

גאולה חביליו: הנושא של המנוידים - 4,000, כידוע לכם נמצא בהליך משפטי.

גאולה חביליו: שירות התעסוקה פועל כרגע על פי קביעת בית המשפט העליון בנושא המכרז, לפיו על השירות להתייעץ עם היועץ החיצוני שליווה את המכרז, ומיועדת פגישה להיום בנושא הזה.

גאולה חביליו: חקלאים שערערו, יש שהות של 14 יום להגיש ערעור על המכסה שניתנה.

גאולה חביליו: לפי קביעת ועדות ערר, ניתן יהיה לחלק עוד מכסה, כפי שאמרתי, של 800 היתרים.

גאולה חביליו: כפי שאתם יודעים, הקריטריונים גובשו בתיאום עם משרד החקלאות - רציתי רק לציין כמה דברים, שבמקביל אנחנו שומעים בשירות התעסוקה על גל של פיטורין באזור שומרון של עובדי חקלאות ישראליים, ובעיקר ערבים ישראליים, על מנת לקבל זרים.

גאולה חביליו: יש לי פה רשימה של עשרות עובדים שפוטרו במגמה לקבל במקומם עובדים זרים.

גאולה חביליו: יש לי גם עדויות בכתב של מנהלי לשכות תעסוקה שלנו, שכותבים שהזמנות של חברות הפרי להעסקת הפרי לא רציניות, הנציגים לא מגיעים, לא פותחים הזמנות מסודרות, לא יודעים בדיוק לאן להפנות את העובדים, ומתחמקים ב"לך ושוב", בטענה שלא ירדו מספיק גשמים, הפרי עוד לא בשל מספיק, אין טעם לקלוט ישראלים כרגע, וכולי וכולי, ואני יכולה לתת לכם ממש שמות של לשכות ששם נתקלו בקושי ובבעיות שציינתי.

אברהם רביץ: את תקבלי ממני גם ממש שמות של אנשים שאת טוענת, שזה לא היה ולא נברא.

איוב קרא: סליחה, אנחנו לא רוצים סימפוזיון, אנחנו רוצים לפתור בעיה.

אברהם רביץ: אני בדקתי אתמול את השמות שאתם מגישים.

איוב קרא: אני מבקש ממך, בוא ננהל את העסק באופן תכליתי.

איוב קרא: אנחנו לא עושים פה פוליטיקה, אנחנו רוצים לעזור לחקלאות.

איוב קרא: גברת גאולה חביליו, אבקש שתעבירי לנו שמות של ישראלים שפוטרו, קודם כל ישראלים, כדי לקבל עובדים זרים.

גאולה חביליו: אני אעביר לך מסמך מסודר.

אברהם רביץ: לא, תגידי את השמות, יש לי את השמות.

איוב קרא: סליחה, אני מבקש - אם יש לך, מה טוב, אם אין לך - יגיע מר יעקב בוכריס או מר יעקב ניזרי.

גאולה חביליו: אני מוכנה להקריא לכם 3 מזכרים שקיבלנו, הראשון מרחובות.

אברהם רביץ: האנשים ביקשו ממני שאני אציין את שמם ואת הפרטים.

איוב קרא: את אומרת שהיום יש ישיבה לגבי המכרז, ואנחנו יודעים שכבר התקיימו כמה ישיבות.

גאולה חביליו: אבל אני לא מעודכנת.

גאולה חביליו: אני הגעתי לכאן מאחר שאני מרכזת את נושא הסבסוד של עובדים ישראלים בחקלאות.

גאולה חביליו: מר יעקב ניזרי יגיע בתוך דקות, הוא בדרך לכאן, והוא ייתן לכם סקירה מפורטת ומסודרת, עם כל ההליכים המשפטיים, שאני לא הייתי חלק מהם.

גאולה חביליו: אני יכולה באופן כללי לומר שלשכות התעסוקה לא מקבלות פניות מסודרות ואין איזה שהוא שיתוף פעולה שמראה על כוונה אמיתית לקלוט ישראלים.

גאולה חביליו: לא נראה לי שיש איזה שהוא אינטרס למנהל לשכת התעסוקה לשקר לנו או לתת מידע לא נכון.

איוב קרא: אני לא אמרתי שום דבר, אני לא בא אלייך בטענות, אני רציתי את מר יעקב בוכריס או את מר יעקב ניזרי שיבואו ויסבירו.

גאולה חביליו: מר יעקב ניזרי יגיע, כאמור, בתוך דקות וייתן סקירה מלאה על כל ההליך המשפטי, שאינני בקיאה בו.

איוב קרא: אני מציע שלא תוציאו את הזעם עליה כי היא לא הכתובת, וחבל שתוציאו את הזעם על מישהו שהוא לא צד.

איוב קרא: אני חייב להגן עליה כי היא לא הכתובת.

איוב קרא: האמינו לי, אילו מר יעקב ניזרי או השר בניזרי היו פה, הייתי נותן לכם לעשות את מה שאתם רוצים.

אברהם רביץ: היא באה ומציינת שפיטרו עובדים ישראלים.

איוב קרא: היא קיבלה נתונים.

איוב קרא: אנחנו נשאל את השאלה הזו כשמר ניזרי יגיע.

אבשלום וילן: בדיוק לפני חודש היה דיון על השיטה הזאת, שקבלנים, מאכערים, מנסים לזכות במכרזים בצורה לא חוקית, המשטרה שותקת וכל המדינה יודעת את זה, אז זה לא קשור?

אבשלום וילן: איפה פה נציג משטרת ישראל?

אבשלום וילן: פניתי בכתב למפכ"ל, הבאתי את זה פה לדיון מהיר, לא הייתה התייחסות, אני לא מקבל תשובות כבר חודשיים בנושא.

חגי הרצל: אני יכול להגיד את ההודעה המוסמכת שכבר יצאה על ידי משטרת ישראל, שיש מספר עניינים שקשורים לשירות התעסוקה, שנבדקים כעת על ידי משטרת ישראל.

איוב קרא: חברים, זה פעם ראשונה שאני רוצה לומר את דבריי ולנעול את הישיבה.

איוב קרא: אני רק רוצה לציין בעקבות הדברים של מר אבשלום וילן, אני אומר לכם חד משמעית, אני מודאג, פעם ראשונה כאיש ציבור וגם כמישהו שאכפת לו נוהל תקין במדינה הזאת, ומה שקורה סביב מכרז החקלאות, 4,000 העובדים הללו, מדאיג אותי מאוד.

איוב קרא: אני ביקשתי מהשר שיבוא היום לוועדה ויסביר את הנושא הזה, שזה פוגע גם בחקלאים, גם בהכנסות המדינה, גם בכל דבר טוב - ייעשה נזק בלתי הפיך.

איוב קרא: אני אומר לכם חד משמעית - לא לרוחי מה שקורה שם, כל המאבקים הללו עושים רושם רע מאוד על הממשלה ועל כל מה שקשור סביב מדינת ישראל ודימויה.

איוב קרא: אני חושב שצריך להישמע קול זעקה אמיתי מצד החקלאים, מצד כל מי שחפצה נפשו לראות יושר ציבורי במשרדי ממשלה.

איוב קרא: זו פעם ראשונה שאני מחליט לסגור את הישיבה כאות מחאה, ואני אוציא הודעה בהתאם לכך לעיתונות, על הדבר והנגע הרע הזה של הטיפול בזרים, בסוגיה הזו, בשירות התעסוקה במיוחד.

איוב קרא: אני אומר לכם שזה דבר שלא יעלה על הדעת ואני אשקול להקים הפגנה גדולה מאוד מול שירות התעסוקה בימים הקרובים, כדי שידעו כמה הנושא הזה כואב לאנשים, כמה זה פוגע באנשים ובאיזו מצוקה קשה נמצאים החקלאים.

איוב קרא: אני מוחה באופן גס ביותר נגד השר, נגד מדיניות השר, זה דבר שלא יעלה על הדעת, לא לכבד את הכנסת, לא לכבד דברים אלמנטריים בחיינו הציבוריים יומיום, ואני מבקש מכם להבין אותי, אנחנו נכלכל את צעדינו, אנחנו יוצאים למאבק, אנחנו לא נשאיר את החקלאים בטראומה הזו שהם נמצאים בה, ומשרדי הממשלה האחרים, שבהחלט רוצים לשתף פעולה, אין את הגורם הנוסף בתוך המערכת שייתן מענה לכל הסוגיה הזאת.

אבשלום וילן: אני מזדהה איתך בכל מילה, ואני מציע שאם השר סירב לקיים את הוועדה, תפנה ליושב ראש ועדת הכלכלה או לכל ועדה אחרת, זה לא יכול להימשך כך, חד משמעית.

תומר רוזן: משרד העבודה והרווחה שלח לכאן את ראש מנהלת העובדים הזרים, שזה אדם בדרגת מנכ"ל משרד, הוא שלח לפה את היועץ המשפטי של המשרד, ואני כמעט שלא מופיע בוועדות הכנסת ובדרך כלל שולח את העובדים היותר זוטרים במחלקה שלי, אני הגעתי לכבודך ולכבוד הוועדה.

תומר רוזן: נרשמתי כששאלו אותי מי אני, וחשבתי שייתנו לי גם לדבר.

תומר רוזן: נמצא פה סגן מנהל שירות התעסוקה, ממלא מקום מנכ"ל שירות התעסוקה.

תומר רוזן: אם זה נקרא בעיניכם יחס מזלזל לוועדה - בבקשה.

תומר רוזן: אני חושב ששרים כמעט אף פעם לא מגיעים לוועדות.

איוב קרא: עם כל הכבוד לך כיועץ משפטי, אתה עדיין לא הסמכות לתת לנו את המדיניות ולייצג את המשרד.

איוב קרא: את המשרד מייצגים סמנכ"ל או מנכ"ל שירות התעסוקה, שהרגע הגיע, קודם לא הגיע ורצינו לנעול את הישיבה, ובצדק.

איוב קרא: אם הוא כבר הגיע, אני אומר לך, אדוני סמנכ"ל שירות התעסוקה ומנכ"ל בפועל עד כמה שאני יודע.

יעקב ניזרי: לא. ממלא מקום.

איוב קרא: האנשים פה כמעט עזבו, אילו היית מתעכב עוד דקה, לא היינו פה.

איוב קרא: רצינו לנעול את הישיבה.

איוב קרא: רצינו כמה תשובות, לא רצינו לחכות כי השעה 09:30 והשר הבטיח שמישהו בכיר יהיה פה - אני דיברתי איתו באופן אישי, הוא אמר שאם הוא לא יגיע,  הוא ישלח מישהו בכיר.

איוב קרא: אני שמח שבסופו של דבר לא נגרם נזק לאנשים שהגיעו מרחוק כדי לשמוע תשובות סביב נושאים מרכזיים מאוד.

איוב קרא: יושבת פה כל הקשת הנוגעת לדבר העובדים הזרים, אנחנו רוצים לדעת איפה עומד המכרז של 4,000 העובדים העונתיים, איפה זה מתגלגל, מה הבשורה שאתם מעבירים לחקלאים היום בנושא הזה.

איוב קרא: דבר שני, אם היום אין תשובה - היום אתם צריכים לקבל החלטה, או בוועדת המכרזים, למיטב  ידיעתי - מה התשובה החלופית ל4,000- הללו, שהם בעצם בחייהם של החקלאים.

איוב קרא: לא רק ש4,000- חסרים, אלא 4,800, כי צריך להשלים עוד 800 ל18,000- שהם לא קיימים.

איוב קרא: זאת אומרת, אנחנו מדברים על קרוב ל5,000- עובדים חסרים, על פי סיכום שהיה בעצם.

איוב קרא: אז אני מבקש ממך, מר יעקב ניזרי, תן לאנשים תשובה.

איוב קרא: יושבים פה חקלאים, יושבים ממשרד החקלאות אנשים, מכל המשרדים.

איוב קרא: תן להם תשובה על מה שקרה פה.

איוב קרא: מה יקרה ומה התשובות לעתיד, כי אנשים בדילמה קשה מאוד, במצוקה קשה מאוד.

איוב קרא: אני ישבתי עם החקלאים השבוע בכנס גדול באזור תל מונד והם ממש "שפכו את לבם" בצורה כזו, שהם בעצם קורסים.

איוב קרא: חלק מהם הולך לסגור את המשק שלו, וזה דבר שלא יקרה במדינת ישראל.

איוב קרא: התיירות קרסה, דברים רבים קרסו, אבל החקלאות זה בחיינו, אנחנו לא יכולים לחיות בלי חקלאות.

איוב קרא: אנחנו יכולים לחיות בלי הי-טק, אנחנו לא יכולים לחיות בלי העגבנייה והמלפפון.

איוב קרא: אני רוצה שתבינו את הסוגיה הזו, הפרי גם לא יחכה על העץ, וצריך לתת תשובות לאנשים.

יעקב ניזרי: ראשית, אני מתנצל על האיחור, בכביש החוף, בקיסריה, התהפכה משאית גז ובמשך שעה שלמה נותק כביש החוף.

יעקב ניזרי: לענייננו: אנחנו נערכנו מבעוד מועד לקראת הסיטואציה הזו שמדברים עליה החקלאים לקראת הקטיף.

יעקב ניזרי: עובדתית, אנחנו נפגשנו עם כל הצמרת שנמצאת פה, במיוחד עם החברות המובילות, קרי, מהדרין וכל החברות הגדולות, ואמרנו: רבותיי, איך אנחנו ניערך על מנת שלא ניכנס למצב שהנה, פתאום נחתה עלינו פצצה, ואיך אנחנו מתמודדים איתה.

יעקב ניזרי: עובדתית, מבחינת הנתונים - אותן החברות שהיום הן במצוקה, כולל החלקים בפריפריה, בענף הקטיף, התבקשו, פיזית, להופיע בלשכות, הנציגים שלהן, ולהגיד מה הצרכים שלהן לקראת הקטיף.

יעקב ניזרי: ברמת הפקסים וההתכתבויות, יש לנו סצנוגרמות מפה עד באב-אל-מנדב.

יעקב ניזרי: יש לנו הרבה התכתבויות שאומרות: אנחנו זקוקים, אנא תתכוננו.

יעקב ניזרי: בפועל, לאחר שמשרד האוצר החליט לסבסד את מערך העובדים החקלאיים הישראליים בנושא של סבסוד, אמרנו חד משמעית: יש ביכולתנו לדחוף ישראלים לענף הזה, על פי איזו שהיא כמות שהאוצר גיבה אותה מבחינה תקציבית, קרי, כ1,000- עובדים, ל3-, 4, 5 חודשים, גם עם כניסתנו לשנה החדשה.

יעקב ניזרי: פנינו לאותן החברות הגדולות וגם לחקלאים ואמרנו: עכשיו זו שעת האמת.

יעקב ניזרי: תופיעו בלשכות ותגידו מה אתם רוצים.

יעקב ניזרי: אז ברמה דקלרטיבית הם זקוקים ל850-.

יעקב ניזרי: אמרנו: יפה, אבל אנחנו רוצים גם פירוט.

יעקב ניזרי: מסתבר שבפועל, בנתוני אמת, כשביקשנו מאותן החברות, כולל אלה שמלווים אותן, בסך הכל ההזמנות שבוצעו ובדרך, משהו בסדר גודל של 180-200, פחות מהכמות שציפינו לה.

יעקב ניזרי: מבחינתנו, אנחנו יכולים לדחוף בשעה הזאת, בעוד שעה, בעוד שעתיים ובעוד 3-4 שעות, ככל שיידרש.

יעקב ניזרי: מעבר לדבר הזה, השבוע סיימנו את מערך ההקצאה לעובדים זרים, על פי הפרמטרים שנקבעו בשיתוף פעולה עם משרד החקלאות.

יעקב ניזרי: ההקצאה מדברת על 18,000 עובדים קבועים לענף החקלאות פלוס 4,000 מנוידים.

יעקב ניזרי: סך כל הבקשות שהגיעו אלינו הן בסדר גודל של 6,100.

יעקב ניזרי: 99.9% מהחקלאים קיבלו תשובה באמצעות דואר רשום - כל חקלאי קיבל לביתו את ההודעה שלנו.

יעקב ניזרי: אפשרנו לחקלאים לערער על החלטות שלנו במסגרת של 14 יום.

יעקב ניזרי: אנחנו ערוכים לקראת הערעורים, במידה שיגיעו.

יעקב ניזרי: השארנו איזה שהוא משאב של 700 היתרים לטובת המערך הזה בנוסף לכך, ואנחנו נמצאים ממש בקשר מתמיד עם מנהלי האזורים שלנו.

יעקב ניזרי: יצאה פנייה של מנכ"ל השירות שאומרת חד משמעית: אנחנו רואים את זה כפרויקט לאומי, אנא עזבו את הכל, תתמודדו עם הדבר הזה.

יעקב ניזרי: מסתבר שאתמול בשעות הצהריים, מנהל אזור שהוא מוביל לאורך שנים בדחיפת ישראלים, קרי, אזור המשולש, קיבל בפקס שמות מעודכנים - זה לא שליפה מהמותן - ישראלים שפוטרו אצל אותם החקלאים.

איוב קרא: אבל מי אמר שמפני שהם רוצים זרים?

יעקב ניזרי: אני משער: וירא כי טוב, קיבל זר - ישראלי החוצה.

קריאה: חודשיים וחצי לא נכנסים זרים, על מה אתה מדבר?

יעקב ניזרי: יש לי פה רשימה מעודכנת של ישראלים שפוטרו אתמול.

יעקב ניזרי: אז אם המצוקה היא כזאת, כמו שמציירים אותה, למה פוטרו ישראלים?

יעקב ניזרי: אם הקטיף בבעיה, למה פוטרו ישראלים?

יעקב ניזרי: יש סיבה?

איוב קרא: אנחנו ניתן לחקלאים לענות למה פוטרו.

יעקב ניזרי: אני אומר שוב: אנחנו ערוכים, אם תהיה פנייה אמיתית של החקלאים שתאמר: אנחנו זקוקים - הם יקבלו, למרות כל המגבלות.

יעקב ניזרי: אנחנו יודעים שכתוצאה מהצפות של הפרדסים יכול להיות שהם לא ייכנסו לעבודה.

יעקב ניזרי: בנוסף לכך, אדוני היושב ראש, לפני כחודשיים יזמנו פנייה לשירות בתי הסוהר.

יעקב ניזרי: אמרנו להם: בואו נדחוף גם את האסירים שמותר להם על פי כל אמות מידה לצאת לעבודה.

אברהם יחזקאל: תדחוף את התנזים.

יעקב ניזרי: מר אברהם דניאל, אל תפריע לי, אני אכאיב לך באמת.

אברהם יחזקאל: אדוני, אני עשיתי תכנית להכשרת מנהלי עבודה בענף הפרחים ומר אלי ישי הודיע מעל בימת הכנסת שהם לא מוכנים.

יעקב ניזרי: תעזוב בנפטלין את כל ההצעות שלך.

אברהם יחזקאל: מה זה תעזוב?

אברהם יחזקאל: נכשלתם בגדול.

יעקב ניזרי: לפני כחודשיים, בתיאום עם שירות בתי הסוהר, אמרנו: רבותיי, יש פה גם אלמנט שיכול להקל על המצוקה.

יעקב ניזרי: אמנם מספרית הוא לא מי יודע מה, וסיכמנו שכ200-300- אסירים שמותרים על פי חוק יצאו לעבודה בקטיף.

יעקב ניזרי: כל המערך הזה היה סגור, אלא מה?

יעקב ניזרי: האדונים שנמצאים כאן אמרו לשירות בתי הסוהר: איתנו תשנו את הנהלים של העסקת האסירים.

יעקב ניזרי: כל המעסיקים עד היום עובדים בשיטה סיסטמתית שאומרת איך יוצא האסיר, איך מוחזר האסיר, מה הוא נדרש לעשות, מי משלם לו.

יעקב ניזרי: רק החקלאים - מבחינתם, לשנות את סדרי הנוהל.

יעקב ניזרי: אילו היו מסכימים להסכמות בדבר העסקת אסירים, 300 אסירים היו יוצאים לפני כחודשיים לעבודה.

יעקב ניזרי: עד היום הם לא יצאו לעבודה.

יעקב ניזרי: מה ההסבר לדבר הזה?

יעקב ניזרי: אני לא יודע.

יעקב ניזרי: בנוסף לכך, יש לנו מנה גדושה שמשרד הביטחון החליט עליה, שמותר לאותם הפלשתינאים לצאת לעבודה.

יעקב ניזרי: המספרים, סדר גודל של 2,600, נוצלו כ1,200-, יש לנו יכולת, אם אותם החקלאים שיפנו ויאמרו, דרך מדור תשלומים: אנחנו מוכנים להעסיק פלשתינאים בקטיף - ואני רוצה להזכיר לכולם פה, תמיד שידכו את העובדים הפלשתינאים בקטיף, הם טובים, הם טובים יותר מכולם, הם פרודוקטיביים, הם מסוגלים להביא את התוצרת, אתם תמיד רציתם את הפלשתינאים - עד היום אולי 40% מההזמנה לא נוצלה, הפוטנציאל של ההזמנה.

יעקב ניזרי: כלומר, הפתרונות שאנחנו נתנו, גם הפלשתינאים, גם ההקצאה שאנחנו נתנו השבוע, וכל הדברים שאני אמרתי, היו יכולים להקל על הבעיה.

יעקב ניזרי: (קריאות וצעקות)

איוב קרא: חברים, אנחנו שומעים סקירה ממנו, כל אחד יתייחס לדברים בתורו, אחרת אנחנו לא נבין והוא גם לא יעביר את המסר לאלה שמכתיבים לו את המדיניות במשרד.

איוב קרא: אני חייב לומר שאנחנו רוצים לצאת מפה עם תוצאות.

איוב קרא: אני רואה שהעסק חם, אני מבין שיש פה מצוקה קשה, אבל כל אחד צריך לכבד אותו, הוא בא, הוא פקיד של משרד, הוא לא נבחר ציבור, זה לא פשוט להיות בעמדה שלו, אני אומר לכם, אני לא מקנא בו.

איוב קרא: כל אחד בעמדתו הוא, צריך לכבד אותו ולהבין אותו.

יעקב ניזרי: לשאלה בקשר למכרז המנוידים - אנחנו נתבקשנו, כוועדת מכרזים בשירות התעסוקה, לשבת עם היועץ החיצוני שליווה את הפרויקט הזה, מר קובי גינזבורג, הוא FREE LANCER של משרדי הממשלה.

יעקב ניזרי: הוא ליווה את הפרויקט הזה, אנחנו יושבים איתו היום בשעה 14:00.

יעקב ניזרי: אם יהיו מסקנות, הן יועברו לגורמים המשפטיים שנוגעים בדבר.

יעקב ניזרי: נכון לרגע זה, היות שהעניין הזה נמצא במעגל משפטי של דיון, אין לי יכולת לתת בשורה שאומרת מתי זה יצא לפועל, בעוד יומיים, בעוד ארבעה ימים.

יעקב ניזרי: זה נמצא היום בשעה 14:00 בדיון אצלנו, אני לא יכול להוסיף מעבר למה שאמרתי כרגע.

איוב קרא: כמה דברים לא מובנים לי.

איוב קרא: נקבעו אמות מידה לחלוקה לחקלאות.

איוב קרא: על פי מה שראיתי במפגש עם החקלאים ביום ראשון, אמות המידה האלה לא קוימו כלשונן.

איוב קרא: זאת אומרת, אם נקבע לוורדים - סתם אני אומר - כל 4 דונם מגיע לחקלאי עובד, ויש לו 8 או 12 דונמים, הוא קיבל עובד אחד.

איוב קרא: איך זה קרה ולמה זה צריך לקרות?

איוב קרא: תן לחקלאים פה להבין, כדי לצאת מפה בהרגשה שלא נעשתה פה איפה ואיפה.

יעקב ניזרי: חס וחלילה.

יעקב ניזרי: על מנת שתבינו, זה לא שליפה מהמותן, זה לא מה שמתחשק לפקיד.

יעקב ניזרי: כל העניין של בניית אמות מידה לחלוקה היה בתיאום עם משרד החקלאות, עם היחידות הכי מקצועיות שלהם.

יעקב ניזרי: גם הם, לקראת התיאום של חלוקת ההקצאה, אמרו: רבותיי, בואו נשב עם עצמנו, יכול להיות שיש פה גם סטיות וטעויות.

יעקב ניזרי: נתנו להם את האפשרות לתקן.

יעקב ניזרי: כל התיקונים שהועברו באמצעותם אלינו, תוקנו.

יעקב ניזרי: היו פה הסכמות אחד לאחד שאומרות: זה מה שמגיע.

יעקב ניזרי: אני מניח שיהיו פה חקלאים שייפלו בדרך.

יעקב ניזרי: יכול להיות שאותו חקלאי, שבמסגרת החלוקה ההיסטורית החזיק 6-7 היתרים, היום יחזיק פחות.

איוב קרא: אני לא מדבר על זה, אני מדבר על אמות המידה החדשות, שעל פיהן הוא צריך לקבל עובדים לפי המפתח.

יעקב ניזרי: חד משמעית.

איוב קרא: סליחה, קבע משרד החקלאות, והם הסכימו לקביעה הזו.

יעקב ניזרי: חד משמעית.

יעקב ניזרי: זה לא סוד צבאי - כל מי שירצה להסתכל - הרי כל התיאום נעשה באמצעות מנהלי המחוזות שלהם שהם הכי מקצועיים.

יעקב ניזרי: כל חקלאי שירצה לדעת למה נפל בחלקו פחות ממה שהוא חשב לקבל, זכותו לערער על ההחלטה, אנחנו ציינו בהיתר: זכותך לערער בתוך 14 יום.

יעקב ניזרי: הגיעה אלינו ביומיים האחרונים כמות לא מבוטלת של עררים.

יעקב ניזרי: אנחנו נדון בוועדה, עם משקיף שלהם, נדון בוועדת ערר לגבי כל פנייה ופנייה.

יעקב ניזרי: והיה אם יהיה מקום לתקן, עובדתית אנחנו השארנו מנה של 800 היתרים.

יעקב ניזרי: אני פה רוצה לבשר - מה המשמעויות של מה שנקרא פה המהפכים בשירות שלנו בנושא הזה?

יעקב ניזרי: אזור מסוים, שאני לא רוצה להגדיר אותו פה, אתם ודאי תזהו אותו, שהוא בחזקת העדפה ראשונה מכל מיני סיבות - כתוצאה מהנתונים שאנחנו עיבדנו, האזור הזה יקבל הרבה פחות מאשר הוא קיבל.

יעקב ניזרי: ייווצר מצב שאותו אזור, למרות שהוא קיבל עדיפות על פי אמות המידה המוסכמות, יקבל פחות.

קריאה: מוסכמות על מי?

איוב קרא: רבותיי, אני מבקש מכם, אמות המידה הללו הן על דעת המשנה למנכ"ל משרד החקלאות.

איוב קרא: אנחנו נקיים דיון על אמות המידה הללו, אם הן עונות על הדרישות או לא.

איוב קרא: כרגע, אם גם אמות המידה הללו לא יתקיימו, אז יש לנו כפל של בעיה.

יעקב ניזרי: אותו אזור שקיבל העדפה בהסכמה לאומית על פני האזורים האחרים - הגענו למה שנקרא TOTAL ואותו אזור יצטרך להשתחרר מכמויות בלתי מבוטלות שהיו לו.

יעקב ניזרי: זה ייכנס לתוך המאגר שיחולק לכולם.

יעקב ניזרי: המכסה נכפתה על ידי החלטת הממשלה, לא אנחנו שותפים לדבר הזה.

איוב קרא: אני מעריך שלא תהיה תשובה היום בעניין המכרז אם מה שיקרה הוא כמו שקרה בכל הישיבות עד עכשיו, אבל לחקלאות, על 4,000 העובדים הללו, מה התשובה שלכם לחקלאים?

איוב קרא: אני לא יכול להמשיך להמתין.

יוסי הונגר: הגשנו בג"צ, אדוני, שייתנו לנו תשובה, יש להם עוד שבוע לתת לנו תשובה.

איוב קרא: אני לא מדבר על המכרז.

יוסי הונגר: לא על המכרז, גם אנחנו לא מדברים על המכרז.

יוסי הונגר: זה בג"צ אחר.

יוסי הונגר: יש פה אינפורמציה לא מדויקת.

יוסי הונגר: הגשנו בג"צ והיה דיון לפני כמה ימים, בראשותו של ברק, אנחנו דרשנו להביא מיד 3,000 עובדים לענף ההדרים, לא מעניין אותי מאיפה, בלי קשר למכרז.

יוסי הונגר: בג"צ נתן להם שבועיים ימים לתת את התשובה.

יעקב ניזרי: הדיון היה לפני כשבוע, הכרעה צריכה ליפול בפרק זמן של 14 יום, אני לא בעל סמכות להגיד מה אנחנו אמורים לעשות במשך 14 הימים שנותרו לנו.

אפרים כהן: אני חשבתי שהיום תבואו ותברכו את המערכת, שפעם אחת, אחרי כל כך הרבה שנים, התחיל להיות סדר, התחיל להיות עם קריטריונים ולא שירות תעסוקה עם פקידה שתחליט מי יקבל את ההיתרים, אלא דרג מקצועי במדינת ישראל, עם משרד החקלאות, אשר ישבו על כל פרט ופרט יחד עם החקלאים בנושא הזה.

אפרים כהן: זו פעם ראשונה שמתחיל להיות סדר ולא כוחניות, סוף סוף יש מערך מסוים ובמדינה הזאת מתחיל להיות סדר, בלי כל השמצות ובלי כל הפרסומים בעיתונים, אז אתם צריכים לברך על העניין הזה.

אפרים כהן: אני שומע את מר יעקב ניזרי אומר שכמעט לכל אלה שהגישו - 17,200 כבר קיבלו היתרים על פי קריטריונים שנקבעו על ידי משרד החקלאות, על ידי שירות התעסוקה, שותפתם בבית דגן, עם הקריטריונים, קיבלתם גם פירות וגם עוגות ולכן אני מתפלא, איך אתם באים היום.

אפרים כהן: אני מבין שיש מצוקה, אבל אל תשכחו שעד לפני שנה וחצי-שנתיים, ההיתרים שהיו לנושא חקלאות היו 17,335.

אופיר פינס-פז: כמה יש היום?

אפרים כהן: היום נקבע על ידי החלטה על 22,000, כשכמעט 18,000 חולקו על פי אמות מידה של כולם, ו4,000- הנושא של המכרז, יש סוביודיצה.

אפרים כהן: אני מבין שיש מצוקה, בא סמנכ"ל בכיר של שירות התעסוקה ואומר: אנחנו פועלים בהתאם להחלטת בית המשפט שקובעת שאנחנו צריכים לשבת עם המומחה החיצוני.

אפרים כהן: היום בשעה 14:00 ישבו איתו, ואני מעריך שהיושב ראש יקבל תשובה מסכמת בנושא, מה סוכם על מנת להתקדם בנושא הזה.

אפרים כהן: אני חושב שאתם צריכים לברך, אני חושב שלא צריך להתנפל על המערכת המקצועית, זו מדיניות ממשלה שמתבצעת על ידי פקידים, וסוף סוף מתחיל להיות סדר בחקלאות, ואני מברך על כך.

אופיר פינס-פז: האמת היא שאני באתי לזמן קצר, משום שאני יושב ראש ועדת חוקה, ואני מכנס את הוועדה בשעה 10:00, אבל אני גם חבר בוועדה הזו ואני גם הייתי מי שיזם אותה בזמנו.

אופיר פינס-פז: אני מאוד לא אהבתי את נושא הישיבה.

אופיר פינס-פז: אני אומר את זה בידידות לחברי, איוב קרא, כי אני יודע שאתה זימנת את הישיבה מכוונות טובות, כי אתה דואג למצב, אבל אני אומר לכם: שום ועדה בכנסת לא יכולה לשים על סדר יומה דיון בנושא שתלוי ועומד בבית משפט.

אופיר פינס-פז: אין דבר כזה.

אופיר פינס-פז: הרי מה אנחנו עושים פה?

אופיר פינס-פז: הכנסת לא יכולה להפעיל לחץ על בית המשפט.

אופיר פינס-פז: מה אתם רוצים, שהמסר יצא מהוועדה הזאת שאנחנו מבקשים מבית המשפט לטייח?

אופיר פינס-פז: אני יודע שאתם לא רוצים את זה, אבל זה המשמעות של הדברים.

איוב קרא: אז מה אתה רוצה?

איוב קרא: שימתינו עוד שנה כדי לקבל את העובדים?

איוב קרא: אני לא מבין.

איוב קרא: אנחנו לא דיברנו על המכרז, דיברנו שאנחנו רוצים תשובה אלטרנטיבית.

אופיר פינס-פז: מר יעקב בוכריס, שהוא מנכ"ל שירות התעסוקה, לא יכול לבוא לפה כי הוא עד במשפט, הוא קשור לעניין.

אופיר פינס-פז: מקיימים פה דיון בנושא רגיש מאוד, על איך נבנים מכרזים במדינת ישראל.

איוב קרא: לא, אולי לא הבנת את הדיון.

איוב קרא: חסרים לי 4,000 עובדים לחקלאות, אותי לא מעניין אם דרך בית משפט או לא דרך בית משפט, אני רוצה שהחקלאים יקבלו את העובדים הללו, זה בעצם מה שאני אומר.

איוב קרא: אני לא נכנס לסוגיה המשפטית בכלל.

אופיר פינס-פז: אתה כותב פה: "הקצאת 4,000 עובדים זרים ישירות לחקלאים במקום המכרז שהוקפא עקב החלטות בית המשפט", זה נושא שאי אפשר לדון בו, חברים, שתדעו.

אופיר פינס-פז: יש בעיות, יש מצוקה, יש בעיה עם המכרז, יש בעיה בוודאי - הכל נכון.

אופיר פינס-פז: יש גם חוק במדינה ויש בית משפט במדינה, וזה לא כסף קטן וזו לא פרשייה קטנה.

אופיר פינס-פז: זו פרשייה שיכולה להיגמר - אני לא יודע במה, לא רוצה להיכנס, לא רוצה גם אני להגיד את הדברים, כי זה לא נכון לומר אותם.

אופיר פינס-פז: מצד שני, יש מצוקה, נכון, שהיא גם באה לידי ביטוי קיצוני יותר כתוצאה מההסתבכות בעניין של המכרז הספציפי שעליו מדובר.

אופיר פינס-פז: אני הבנתי שהבג"צ הולך להידרש לעניין הזה ממש בשבוע הבא.

אופיר פינס-פז: אני מבקש אתכם להמתין בעניין הזה, לשמוע קודם כל מה יש לבג"צ לומר, בינתיים מר יעקב ניזרי אמר כמה דברים שאפשר להתווכח עליהם.

אופיר פינס-פז: לא מתקבל על דעתי שלא לוקחים לעבודה אסירים שמוכנים לעבוד.

קריאה: לוקחים.

אופיר פינס-פז: אבל הוא אומר שלא.

חיים אורון: אני חתמתי על הסכם עם 200 אסירים עם שירות בתי הסוהר.

חיים אורון: שלחתי את ההסכם בחתימתי, עם ערבות בנקאית לקיום ההסכם.

חיים אורון: בן אדם בשירות בתי הסוהר במילואים חודש, אין מי שיחתום על ההסכם.

יעקב ניזרי: ואם אני ארצה לחתום איתך על ההסכם הזה?

חיים אורון: תחתום.

חיים אורון: החתימה שלי בשירות בתי הסוהר על 200 עובדים.

אופיר פינס-פז: חברים, אני מדבר כאן לא כדי להרתיח אתכם.

אופיר פינס-פז: יש כאן ועדת כנסת שצריכה באמת לברר את הדברים בין הרשויות לבין הגורמים שצריכים לקבל את העבודה, אבל יש פה דברים שמעבר לשאלה הזאת.

אופיר פינס-פז: אם איזה פקיד נמצא במילואים ואין לו מחליף, אז זה דברים שבאמת אפשר להיכנס וצריך להיכנס, אבל יש עוד כמה פתרונות שיכולים לתת מענה מסוים לתקופה של שבוע.

אופיר פינס-פז: כשהוא מספר לי שיש לו פה פקס של ישראלים שפוטרו מהעבודה בימים האלה, אני לא יכול לקלוט את זה, אני לא יכול להבין את זה, זה לא קשור למכרז.

חיים אורון: את ה850- שמר יעקב ניזרי ציין, החברה שלי נתנה לשירות התעסוקה.

חיים אורון: ביום שישי לפני שבועיים דיבר מר יעקב בוכריס ברדיו ואמר: החקלאים לא נותנים בקשות לעובדים זרים.

חיים אורון: צלצל מנהל מחלקת משאבי אנוש של החברה שלי ודיבר עם הדוברת ואמר לה: אני הגשתי לך באוגוסט, תזכורת בספטמבר, תזכורת בנובמבר, על 850 עובדים.

חיים אורון: מה?

חיים אורון: באמת?

חיים אורון: לא ידעתי, איפה זה נמצא?

חיים אורון: תראה לי, תשלח לי עוד פעם בפקס.

חיים אורון: העלו את זה מהאוב.

חיים אורון: אנחנו הבאנו את 850 העובדים, נכון ל9- בספטמבר יש לנו, הרי עונת ההדרים זו עונה שצומחת לאט.

חיים אורון: נכון ל9- בספטמבר יש כבר בקשות בכל לשכות שירות התעסוקה על 340 עובדים מהחברה שלי בלבד, אנשים לעבודה.

חיים אורון: נכון להיום, בשירות התעסוקה באופקים - סתם אני אתן את זה בתור דוגמה ששמעתי בדרך בטלפון, אבל זה נכון לאורך כל הארץ - 30 עובדים שהיו צריכים להגיע לראיונות וכדומה, הגיעו 10 כי כל השאר היה להם קר היום בבוקר.

חיים אורון: אדוני, זה מה שאנחנו מקבלים.

חיים אורון: ואם הוא יציע לי 2,000 עובדים או 1,000 עובדים ישראלים, אולי יגיעו 200 עובדים ישראלים.

חיים אורון: החברה שלי בשנה שעברה - ואת זה הוא יודע - נתנה 12,000 ימי עבודה לעובדים ישראלים שהיו עם המענק הזה של ה40- שקל, רק החברה שלי קיבלה את המענק של 450,000 שקל, את מרבית התקציב.

חיים אורון: זה לא נכון כל הדברים.

חיים אורון: שיביאו את העובדים הישראלים, הם מבורכים כולם, האסירים מבורכים, עובדי אולפנה מבורכים, מפוטרי בתי מלון באשקלון מבורכים, כולם מגיעים אלינו, את כולם אנחנו מעסיקים, למרות התפוקה הנמוכה שלהם.

אופיר פינס-פז: באיזה שכר אתה מעסיק אותם?

חיים אורון: אני מעסיק אותם בשכר המינימום.

חיים אורון: תבין, תאילנדי ממלא 4 מיכלים על כל מיכל אחד שישראלי ממלא.

אופיר פינס-פז: אתה מספר לי שאי אפשר להתמודד עם תאילנדים?

אופיר פינס-פז: אני יודע את זה.

אופיר פינס-פז: הם עובדים 7 ימים בשבוע, 24 שעות ביממה.

אופיר פינס-פז: אי אפשר להתמודד עם זה.

אופיר פינס-פז: אני יודע, אתה מספר לי?

אופיר פינס-פז: אז מה?

אופיר פינס-פז: אז כולם פה יהיו תאילנדים במדינה?

חיים אורון: בסדר, אתה צודק, בגלל זה אני אומר - ואני גם בבג"צ אמרתי - הענף צריך 11,500 עובדים בשיא העבודה.

חיים אורון: מה אנחנו מבקשים?

חיים אורון: תביא את כל הישראלים שאתה יכול, את כולם נעסיק.

חיים אורון: יקטוף מיכל אחד, אז במקום תאילנדי אחד יהיו 4 ישראלים - זה היחס - בסדר, שיבוא, שיקטוף.

חיים אורון: כשהפרי נשאר על העצים ההפסד גדול יותר, אבל תביא גם את התאילנדים שהבטיחו לנו, שלפחות יהיה לנו איזה בסיס שבא כל בוקר ולא אומר שקר לו.

אופיר פינס-פז: אבל אומר לך מר אפרים כהן שהיה לך משך שנים 15,000, 16,000, 17,000, היום, לפני ה4,000- של המכרז.

חיים אורון: אבל היו פלשתינאים.

חיים אורון: תביא את כל הפלשתינאים, תזרוק את כל התאילנדים מהארץ.

קריאה: עד הנסיגה מלבנון היו גם לבנונים.

חיים אורון: אין קוטף טוב יותר מפלשתינאי, תביא אותם ותזרוק את כל התאילנדים.

אופיר פינס-פז: חברים לא רוצים פלשתינאים.

אופיר פינס-פז: תראה, יש חלק מהחברים שאומרים פה בצורה  ברורה, ואני לא בא אליהם בטענות - יש אנשים שחוששים מאוד במשק המשפחתי, ואני יכול להבין את זה.

יוסטה בלייר: והממשלה לא חוששת?

אופיר פינס-פז: חוששים להשיג פלשתינאים.

חיים אורון: אדוני, לחברה שלי יש 54,000 דונם.

אופיר פינס-פז: מישהו פה למד כלכלה?

אופיר פינס-פז: את האל"ף-בי"ת של הכלכלה כולנו יודעים?

אופיר פינס-פז: כשיש מחסור בכוח אדם, לא משלמים שכר מינימום.

אופיר פינס-פז: יש ביקוש ויש היצע.

אופיר פינס-פז: כשיש מחסור, כשלי חסר עובד ואני רוצה - אני משלם לו עוד 1,000 שקל.

אופיר פינס-פז: כל זמן שאתם על שכר מינימום...

אברהם רביץ: אדם היה מוכן לשלם 6,000 שקל לחודש, הוא פרסם את זה בקול ישראל, בא אליו בסופו של דבר אחד, אחרי 200 מטר הוא אמר: עזוב אותי, זה לא בשבילי, הביתה.

אברהם רביץ: אני אומר לך על 6,000 שקל לא על 3,000 שקל.

חיים אורון: אדוני, אני מוכן לשלם לישראלי שיקטוף לפי תפוקה, שיגיע גם ל6,000- שקל לחודש.

איוב קרא: סליחה, אני רוצה לשמוע מארגון החקלאים לגבי הפיטורים קודם כל.

אברהם רביץ: אתמול אחר הצהריים קיבלתי את הרשימה של המפוטרים באזור של השומרון.

אברהם רביץ: טילפנתי לאנשים.

אברהם רביץ: קודם כל, שיהיה ברור לכולם - להתחיל להגיד: מפטרים שמה ואתם בהדרים אין לכם, אז מי שעובד בזכרון יעקב לא ילך לעבוד באשקלון לקטוף פרי הדר, זה שיהיה ברור.

אברהם רביץ: דבר נוסף, אזור השומרון שעליו מדובר - וזה אני מדבר בעיקרון - זה אזור מטעים, שזאת לא העונה שלו.

אברהם רביץ: אבל אני צלצלתי לאנשים אישית, ואני מציין פה שמות, כי אני אמרתי לאנשים שאני היום בכנסת מציג את שמם:      	אור קרניאל מזכרון יעקב מעסיק בעונה 30 פועלים ישראלים.

אברהם רביץ: במקביל הוא מחזיק 8-10 פועלים ישראלים קבועים, האיש החליף קבוצת עובדים ישראלים, לצורך העניין, בקבוצה אחרת.

אברהם רביץ: אפשר לבוא ולבדוק - הוא פיטר 8 אנשים שלא היה מרוצה מהם, ולקח 8 אנשים אחרים שהוא כן מרוצה מהם, אבל הוא מופיע ברשימות.

איוב קרא: סליחה, הוא פיטר 8 ישראלים ולקח 8 ישראלים במקומם?

אברהם רביץ: כן.

אברהם רביץ: אני אסביר לך איך זה עובד - יש קבוצות של עובדים, שהם מתמצאים בזמירה וכל הדברים האלה, ואז אם אתה מוצא קבוצה טובה יותר, אתה לוקח קבוצה טובה יותר.

אברהם רביץ: פשוט לגמרי.

אברהם רביץ: ומה אמרה פה הגברת?

אברהם רביץ: וגם מר יעקב ניזרי אומר את זה: פיטרו כי התחילו לחלק תאילנדים.

אברהם רביץ: אומר לי מר אור קרניאל: אני בעונה החזקתי 7 פועלים תאילנדים והיום אני מחזיק 3, כי אני לא צריך.

אברהם רביץ: אז כל הנאומים האלה על פועלים תאילנדים, תעזבו את זה.

אברהם רביץ: מר דודו ברעם מגבעת עדה - חלק גדול זה עובדים עונתיים, לוקחים אותם לעונה ואחר כך מפטרים אותם - היו לו 2 פועלים שגמרו קטיף ועזבו.

אברהם רביץ: הפועלים באו אליו ואמרו לו: תן לי מכתב פיטורין, כי כשאני הולך עם מכתב פיטורין ללשכה, אני מופיע כמובטל, אני לא צריך להסביר הלאה.

אופיר פינס-פז: פיטרו אותו, זכותו לקבל מכתב פיטורין.

אופיר פינס-פז: פיטרו כי נגמרה העבודה, אז מה?

אופיר פינס-פז: עדיין פיטרו אותו, אז זכותו לקבל מכתב פיטורין.

אברהם רביץ: אני רוצה שתבין, אם לחקלאי יש 40 דונם רימונים והפועל גמר לקטוף באוקטובר, אז הוא פוטר.

אופיר פינס-פז: אין לי טענות.

אברהם רביץ: מר צביקה ארנס מבנימינה - החזיק עובד אחד, העובד סבל מבעיות גב, 15 יום בחודש התחיל לעבוד, בא צביקה ואמר: אני לא נכנס לכל הקטע.

אברהם רביץ: בא הבן אדם ואמר: אתה יודע מה?

אברהם רביץ: יש לי אליך בקשה, בוא תפטר אותי.

אברהם רביץ: מה קרה בעצם?

אברהם רביץ: עכשיו הבן אדם הבריא, בא אל צביקה ואומר: בוא תחזיר אותי, צביקה אומר: אני מוכן לקבל אותך חזרה.

אברהם רביץ: הלאה, מר משה מרגלית מגבעת עדה - עובד שלו נפצע בטרקטורון והפך לנכה.

אברהם רביץ: העובד הזה ביקש: תן לי מכתב פיטורין יען כי אני נכה, ובמקומו קיבל עובד אחר.

אברהם רביץ: העובד הזה בינתיים פנה אליו לחזור, משה אומר לי: אני עוד לא יודע.

אברהם רביץ: אבל קול ששון וקול שמחה - עובדת, מה לעשות, התחתנה.

אברהם רביץ: באה ואמרה לו: תן לי מכתב פיטורין, בעלי לא רוצה שאני אעבוד יותר בחקלאות, הוא רוצה אותי בבית.

אברהם רביץ: אז יש לו אותה כמופיעה בפיטורין.

אברהם רביץ: אחד גדול, מר דהן, אומר לי דבר פשוט לגמרי: אני מעסיק בעונה 25-30 נשים לקטיף.

אברהם רביץ: 10 שנים, תבדוק אותי, תראה שזה הסיפור.

אברהם רביץ: אני מחזיק אותן בקטיף, נגמר הקטיף, אני אומר להן: אין לי עבודה.

אברהם רביץ: אני לוקח את הנשים האלה לעבודה עונתית בלבד.

אברהם רביץ: את הנתונים האלה אפשר להביא לנו לישיבות 3 פעמים בשבוע, כי בכל ענף זה קורה, כי פעם נגמר לו אפרסק ופעם מתחיל לו השסק.

אברהם רביץ: בכל ענף זה קורה.

אברהם רביץ: לבוא ולהגיד את זה?

אברהם רביץ: תראה, כמעט 4 חודשים לא נכנס תאילנדי לארץ, בחוץ נמצאים קרוב ל3,000- פועלים תאילנדים.

אופיר פינס-פז: מר יעקב ניזרי, אתם לא עושים את ההפרדה בין עבודה עונתית לעבודה קבועה?

יעקב ניזרי: אני אסביר.

אברהם רביץ: אף חקלאי לא ידע עד יום חמישי האחרון אם הוא יקבל או לא יקבל פועלים, בכלל לא נותנים להכניס פועלים, ואז מה שקורה, זה דבר פשוט לגמרי, לבוא ולומר היום: החקלאים ידעו שהם יקבלו פועלים תאילנדים ובגלל זה הם פיטרו פועלים ישראלים, זה פשוט לא רציני.

אברהם רביץ: ומשפט אחרון, אני מוכרח להתייחס לדברים שאמר פה מר אפרים כהן.

אברהם רביץ: קודם כל, לבוא ולהגיד שיש 22,000 פועלים, לי יש בקשה - הרי מה אומר שירות התעסוקה?

אברהם רביץ: אני לא מביא לארץ פועל אחד, בארץ יש 22,000 פועלים וזה מה שיש, אני לא מכניס פועל אחד.

אברהם רביץ: אני אומר לך שאין 22,000 פועלים בארץ.

אברהם רביץ: אני כבר ביקשתי כמה פעמים, גם כשמר יאיר פרץ היה יושב ראש הוועדה: בבקשה, תביאו לנו את הרשימה איפה יש 22,000 פועלים?

אברהם רביץ: אני אומר לכם שאין 22,000 פועלים.

אברהם רביץ: דבר נוסף, יש למעלה מ2,500- בורחים.

אברהם רביץ: מה הם אומרים לנו?

אברהם רביץ: לא תקבל עליו זיכוי, זאת אומרת, בעברית פשוטה: אם אתה קיבלת 4 פועלים ואין לך אף אחד, ואני יש לי 8 ומגיע לי 2, יבואו אלי ויגידו לי: אברהם הראובני, תן לי את הפועלים שלך.

אברהם רביץ: יבוא אברהם הראובני ויגיד: הם ברחו.

אברהם רביץ: מה יגידו לך?

אברהם רביץ: שאין פועלים.

אברהם רביץ: אין לנו, חסר לנו את ה2,500- האלה.

יוסף אורן: קודם כל, אני בהחלט מצטרף לברכות של מר אפרים כהן.

יוסף אורן: נכון, נעשתה עבודה מבורכת מאוד, יחד עם שר החקלאות, יחד עם משרד העבודה ויצאו הקריטריונים, חולקו ההיתרים, נתמודד עם זה.

יוסף אורן: זה במסגרת ה17,500- או 18,000 הקבועים.

יוסף אורן: הצעקה או הבעיה העכשווית זה אותו החלק של 4,000 החסרים.

יוסף אורן: אז אם אנחנו מסיטים את הדיון לכיוון אחר, אני חושב שאף אחד מהחקלאים לא אמר מילה על הקטע הזה של הקבועים, אלא על המנוידים.

יוסף אורן: על הקטע הזה נצטרך להגיע לאיזה שהוא פתרון לכאן או לכאן.

יוסף אורן: עכשיו לגבי השאלות ששאל מר יעקב ניזרי.

יוסף אורן: ראו, אתמול קיבלתי את הרשימה הזאת, ואני אומר לך שאם תבדוק את הרשימה, הרוב זה נשים, והנשים לא תבואנה היום לקטיף בהדרים.

יוסף אורן: זאת אומרת, זה לא אחד מול השני, ושמעת ממר אברהם הראובני מה כל אחד לגופו של עניין.

יוסף אורן: גם לגבי האסירים, מר חיים אבידור נתן את התשובות, ואני חושב שיש פה איזו שהיא אי התאמה בין שני המשרדים.

יוסף אורן: אנחנו אולי לא מעודכנים מספיק.

יוסף אורן: אולי אם נתעדכן יותר ונדע בדיוק מה הבעיות זה של זה, אז לא נזרוק בוץ: אנחנו בסדר, אתם לא בסדר.

יוסף אורן: אני חושב שהבעיה היא משותפת וכולנו צריכים ללכת ביחד, ולא שאתה תחפש איך להתגונן ואני אחפש איך להתגונן.

יוסף אורן: אז בואו נשלב ידיים וננסה לפתור ביחד את הבעיה.

יוסי הונגר: אני רוצה לפתוח בכך שלפי דעתי שירות התעסוקה עם משרד החקלאות עשו עבודה יפה.

יוסי הונגר: אני גם לא רואה בינינו חילוקי דעות, או בוא נגיד, ניגודי אינטרסים.

יוסי הונגר: מר יעקב ניזרי באמת השקיע מאמץ כדי לעזור לחקלאים.

יוסי הונגר: רבותיי, הוא לא האויב שלנו, הוא עוזר לנו הרבה מאוד, ואני איתו בקשרים טובים, ומקצת שבחו אני אומר.

יוסי הונגר: הוא רוצה לעזור לנו, אבל יש אילוצים, כל מיני אילוצים מחוץ למערכת שלא תמיד הוא יכול לעזור.

יוסי הונגר: לעצם העניין - ענף ההדרים בזמן הקטיף משתמש ב11,500- עובדים.

יוסי הונגר: אנחנו מדברים על 1,000 ישראלים.

יוסי הונגר: גם אם נקבל את 4,000 התאילנדים, עדיין חסרים לי 7,500 עובדים, זאת אומרת, זה לא בא זה על חשבון זה, אני צריך את כולם, את האסירים, את הישראלים, את התאילנדים, אפילו את הפלשתינאים אני צריך.

יוסי הונגר: זאת אומרת, כשבאים ואומרים שאני אקבל תאילנדים, זה לא אומר שאני לא רוצה גם את הישראלים.

יוסי הונגר: לכן אני לא רואה בינינו בכלל ניגודי אינטרסים, אני רוצה גם את כל הישראלים וגם את התאילנדים.

יוסי הונגר: אין ויכוח בינינו.

יוסי הונגר: וביחד ננסה לגייס כמה שיותר ישראלים, אני זקוק להם, התאילנדים לא פותרים לי שום בעיה, זה רק קמצוץ.

יוסי הונגר: לכן אני לא רואה בינינו בכלל ניגודים, בין שתי המערכות האלה.

יוסי הונגר: הבעיה - ואנחנו מתעלמים ממנה - היא שהמגדלים קיבלו 17,500 היתרים.

יוסי הונגר: חתיכת נייר שכתוב: אתה, יוסי הונגר, זכאי ל3- תאילנדים.

יוסי הונגר: הנייר הזה לא שווה כלום, משרד הפנים לא נותן אותם, לא נותן להכניס אותם.

יוסי הונגר: מר יעקב ניזרי עשה עבודה נהדרת, עבודת קודש, בזמן קצר.

איוב קרא: מה זאת אומרת לא נותן?

יוסי הונגר: לא נותן להכניס.

יוסי הונגר: חבר'ה, חבל על כל העבודה שהוא עבד חצי שנה, השקיע ימים ולילות, ומשרד החקלאות.

יוסי הונגר: פה קבור הכלב, רבותיי.

יוסי הונגר: כל העניין - לו היינו מקבלים את ה17,500- יכולנו להביא אותו מחר בבוקר, אף אחד פה לא היה בוכה, תאמין לי, רוב האנשים פה היו מרוצים.

יוסי הונגר: מה הבעיה?

יוסי הונגר: בא משרד הפנים ואומר כזה דבר: ישנם בארץ תאילנדים - היום הם קיימים, הם נמצאים.

יוסי הונגר: אלא מה?

יוסי הונגר: הם לא נמצאים אצל אותו אחד שמגיע לו, שקיבל את ההיתר, הם נמצאים אצל מישהו שלא מגיע לו.

יוסי הונגר: אז מה הם רוצים?

יוסי הונגר: שאני אלך אל ההוא ואקח.

יוסי הונגר: באיזו סמכות?

יוסי הונגר: יש לי סמכות חוקית?

יוסי הונגר: אני יכול לעשות את זה?

יוסי הונגר: אני יודע איפה הם נמצאים?

יוסי הונגר: אני יודע ממי לקחת וממי לא?

יוסי הונגר: אז זרקו את הכדור אלי, כשפירושו של דבר שכל המגדלים מסתובבים עם חתיכות נייר, זה הכל.

יוסי הונגר: פועלים אין.

איוב קרא: חשוב לי לשמוע את תשובת משרד הפנים.

אפרים כהן: אני מבקש לענות במשותף עם משרד הפנים - אנחנו שותפים לעניין הזה.

אפרים כהן: אין ויכוח שכל העובדים הזרים שצריכים להיות בחקלאות, קיימים בארץ ולא צריך להביא עוד.

אפרים כהן: מה שכן יש בעיה קטנה, ואפשר לפתור אותה, שאם מר אפרים כהן קיבל הקצאה של 8 בעבר, ועכשיו, לפי המתכונת החדשה, קיבל רק 3, הוא צריך להעביר 5 עובדים ליוסי הונגר.

אפרים כהן: מי יבצע את זה?

אפרים כהן: ראשית, אני מטיל אחריות על הארגונים, הם ארגונים כל כך טובים ומסודרים, ובין חברים, אני מתאר לי שזה אפשרי.

אפרים כהן: אם רוצים לעשות סדר, אין סיבה בעולם שאם יש מושב שיש לו 7 חלקות ויש לאחד הקצאה של 2 ויש לו 4, צריך להעביר לשני - אז אין בעיה.

אפרים כהן: אז נצטרך להביא שוטרים במיוחד לזה?

אפרים כהן: מפקחים?

איוב קרא: סליחה, הקריטריונים לחיוב ולשלילה, צריך לכבד אותם כלשונם, גם מצד הממשלה, גם מצד החקלאים.

איוב קרא: זה לא חד סטרי.

אפרים כהן: אדוני היושב ראש, לי אין ספק שאנחנו נטיל את כל האחריות על ארגון ההדרים ועל הפירות ועל הארגונים הגדולים, אלא גף האכיפה של משרד העבודה, זה יהיה תפקידו ואחריותו ללוות את הנושא הזה, שאם חקלאי קיבל אישור ל2- עובדים ומעסיק 5, זאת אומרת שהוא מעסיק 3 עובדים שלא כדין, ואם מעסיק שקיבל 4 היתרים ויש לו רק 2, אנחנו נסייע, כאגף אכיפה, להביא לכך בצורה מאורגנת ומסודרת שהאיש יקבל.

קריאה: במשך 20 שנה לא תגמור לעשות את זה.

תומר רוזן: הוא בעצם אומר: כל מי שקיבל עובד זר, זה לכל החיים, ולכן אני צריך כל פעם להכניס לפי השינוי.

תומר רוזן: אין לזה הגבלה, זה מה שהם אומרים.

שאלתיאל שרעבי: אבל אחרי חודש-חודשיים הוויזה תיגמר והוא יחזור לתאילנד, מה הקשקוש הזה?

תומר רוזן: למה שיחזור לתאילנד?

תומר רוזן: הוא יעביר אותו לחבר שלו.

שאלתיאל שרעבי: מה אתה רוצה, שאחד שעובד עכשיו בפירות, ילך לעבוד בפרחים?

שאלתיאל שרעבי: תלמד אותו חודשיים?

שאלתיאל שרעבי: מה אתם מקשקשים, באמת.

אפרים כהן: תואיל בבקשה, אנחנו פה בכנסת ואנחנו מכבדים אתכם, ואנחנו לא מדברים בצורה כזאת.

אפרים כהן: אני רוצה להודיע בצורה חד משמעית - לא ייכנסו עוד 22,000 עובדים זרים, חד משמעית.

אפרים כהן: לא ייכנסו עוד עובדים זרים בנושא.

אפרים כהן: נצטרך להתארגן כולנו, אתם ואנחנו, על מנת לעשות את הסדר היפה הזה, לבצע אותו גם, שאתם תהיו שותפים, משרד החקלאות, שירות התעסוקה, אגף אכיפה, משטרת ישראל, כל הארגונים למיניהם, על מנת לעשות סדר.

אפרים כהן: אחרת מה יהיה אדוני?

אפרים כהן: "אני קיבלתי 8, אני כבר בעל הבית של 8, אף אחד לא ייקח ממני".

אפרים כהן: אדוני, אני מצטער לומר - ואני אומר את זה בעדינות – זה יביא לכך שיתחיל להיות סחר בעובדים, ואנחנו לא ניתן את ידינו לנושא הזה.

אפרים כהן: לא יהיה.

אפרים כהן: מה שהיה, מת.

אפרים כהן: דף חדש.

מנחם דוידזון: אני רוצה להוסיף מספר דברים.

מנחם דוידזון: צריך להבין שענף ההדרים, נגרם לו נזק של 120 מיליון שקל בשנה שעברה, רק בגלל 100,000 טון שנשארו על העצים.

מנחם דוידזון: כתוצאה מכך נעקרו 35,000 דונם, פרי שלא נקטף ממחסור בעובדים.

מנחם דוידזון: אנחנו עומדים באותו מצב כרגע בגלל המחסור בעובדים.

מנחם דוידזון: יש כבר זנים שגמרו, ומר אפרים כהן, שאני מאוד מעריך אותו ואני לא תוקף אותו, ההפך, אני חושב שהשיטה הזאת פה שאנחנו תוקפים זה את זה, שמר יעקב ניזרי הביא, היא לא שיטה.

מנחם דוידזון: אנחנו חקלאים, נולדנו חקלאים, דור שלישי, רביעי וחמישי בארץ.

מנחם דוידזון: אנחנו רוצים להישאר בחקלאות, אנחנו רוצים שיבואו איתי ביום שישי לקטוף אצלי בפרדס - אני מזמין את כולם, כולם קטפו, והפרי בעוד שבוע לא יהיה.

מנחם דוידזון: יש זן שנקרא "נובה", שבעוד שבוע הוא לא יהיה עוד.

מנחם דוידזון: היום אני יכול לקבל עבורו 1,500 שקל לטון, בעוד שבוע אני לא מקבל גרוש.

מנחם דוידזון: עבדתי על זה כל השנה, השקיתי את המטע, דישנתי, הוצאתי אלפי שקלים.

מנחם דוידזון: בעוד שבוע מתחילים את המינאולה, יש שבועיים לקטוף אותה, שבועיים אחרי זה, זה איננו.

מנחם דוידזון: אנחנו מבקשים ומתחננים שלא יתקפו אותנו.

מנחם דוידזון: עבדו אצלי 20 אוקראינים שבאו 3 ימים קודם, קטפו, מסכנים, עזרתי להם, לכל אחד תרמיל.

מנחם דוידזון: באו 3 ימים מקייב ועמדו בפרדס ביום שישי משבע בבוקר עד כניסת השבת וקטפו מיכל אחד שלם.

מנחם דוידזון: אתה יודע מה זה?

מנחם דוידזון: אני שילמתי 100 שקל - זה לא מכניס 100 שקל המיכל הזה - הוא קיבל 70, כי זה עבר 2 בדרך.

מנחם דוידזון: אני לא רוצה לספר עוד סיפורים.

מנחם דוידזון: ענף ההדרים צריך לקטוף 700,000 טון, הוא נמצא בפיגור של 25% על שנה שעברה, שהייתה שנה גרועה.

מנחם דוידזון: פיגור של 60% ממה שקטפו נכון למועד הזה לפני שנתיים, לפני תחילת האינתיפאדה, כי אז היו לי 8,000 פלשתינאים - 2,800 רשמיים ועוד.

מנחם דוידזון: עד יום ראשון עוד קטפו בפרדסים סביבי עשרות פלשתינאים, ביום ראשון, כשהיה הפיגוע האחרון, הם ברחו והם לא באים יותר, הם מפחדים לבוא.

מנחם דוידזון: הם לא יבואו.

מנחם דוידזון: הם מצלצלים ומפסיקים את השיחה באמצע כי הם מפחדים - משם, לא מאיתנו - הם מפחדים לצאת משם.

מנחם דוידזון: אני אומר למר יעקב ניזרי ולמר אפרים כהן, 4,000 התאילנדים שחסרים לנו מפעילים 45,000 עובדים ישראלים: נהגי משאיות, בתי אריזה, בתי חרושת, עובדי נמלים באשדוד, בחיפה.

מנחם דוידזון: בלי זה אי אפשר.

מנחם דוידזון: רבותיי, תבואו איתי ביום שישי לקטוף מיכל.

מנחם דוידזון: אני קטפתי ביום שישי האחרון בעצמי מיכל, הייתי הרוג בערב.

מנחם דוידזון: חבר'ה, זה עבודה קשה.

מנחם דוידזון: תאילנדי חדש שבא אלי לפרדס לא הצליח לקטוף - לקח לו 3 חודשים להתרגל לקטוף 2 מיכלים.

מנחם דוידזון: אי אפשר לשלם 1,000 שקל לקטיף של מיכל, זה אי אפשר, תבינו שיש גם כלכלה בעניין.

מנחם דוידזון: אני מדבר מהלב כי זה אכפת לי.

מנחם דוידזון: אבא שלי נטע פרדס לפני 100 שנה בראשון לציון ואני עוד מחזיק את הפרדס הזה כי אני חושב שאם הפרדס כאן - המולדת כאן.

מנחם דוידזון: כך אני חושב, כך נולדתי, כך חונכתי וכך אני מחנך את ילדיי גם בארץ הזו.

מנחם דוידזון: אז אני מבקש שתיקחו את 4,000 הפועלים האלה ותיתנו לנו אותם, לא קשור במכרז, המכרז שיישאר.

מנחם דוידזון: תקבלו החלטה היום בממשלה, אני לא יודע איפה, שייתנו אישור.

מנחם דוידזון: אני מנכ"ל המועצה לשיווק פרי הדר - אני מוכן מחר בבוקר להתארגן, עשיתי דברים קשים יותר.

מנחם דוידזון: לקבל את 4,000 העובדים האלה, אני צריך אותם עכשיו ל6- חודשים, ל5- חודשים.

מנחם דוידזון: תנו לנו, נקטוף את הפרי הזה, נשב ונחשוב.

מנחם דוידזון: אחרת בעוד שבועיים הפרי הזה לא נקטף.

מנחם דוידזון: נתחיל ב"שמוטי" - גם כן לא ייקטף, נתחיל ב"ולנסיה", הוא יהיה עוד פעם "דפוק", לא נוכל למכור אותו.

מנחם דוידזון: יש JAFFA, המותג היחידי בעולם שישראל התחילה לייצר, פרדסנים השקיעו בזה חצי מיליארד דולר, זה כמו "קוקה קולה", אתם יודעים מה זה?

מנחם דוידזון: הוא נהרס, בגלל הדברים האלה.

מנחם דוידזון: אני מבקש שתצילו את ענף ההדרים - זה אכפת לי, אני לא סתם מתרגש - תצילו, תנו אישור ל4,000- עובדים, לא קשור למכרז, קבלו החלטת ממשלה, זה יותר חשוב מאשר להילחם ברשות הפלשתינאית, זה חשוב בשביל לקיים אותנו.

מנחם דוידזון: תנו לנו את זה ונציל את הענף, שלא יהיה עוד פעם נזק, עוד 50,000 דונם ייעקרו רק בגלל זה.

מנחם דוידזון: תודה על ההקשבה.

איוב קרא: תודה רבה.

איוב קרא: חברים, אני מבקש לקצר, אני רוצה לתת למקסימום שיתבטאו כדי להגיע לסיכום טוב.

יוסף הרשקוביץ: אני רכז ועדה חקלאית במועצה אזורית גזר, לא רחוק מכאן, וגם חבר במספר ארגוני מגדלים ומייצג את החקלאים שלנו.

יוסף הרשקוביץ: גם אצלנו, לצערי, יש מעט פרדסים כי עקרו לא מזמן את הפרדסים בגלל הנזק של שנה שעברה.

יוסף הרשקוביץ: אצלנו יש גם הרבה מטעים, כ10,000- דונם מטעים.

יוסף הרשקוביץ: גם המטעים, גם הכרם - אנחנו מספר אחת בייצוא של ענבי מאכל היום - ולכרם כבר צריך להיכנס משבוע הבא, להתחיל לזמור ולהתחיל לגזום ולסדר את הכרם כדי שנוכל להגיע גם לעונת הייצוא.

יוסף הרשקוביץ: יש מטעים נוספים לייצוא, יש ירקות, יש מכל מגוון החקלאות.

יוסף הרשקוביץ: אנחנו ביקשנו עובדים ישראלים, מר יעקב ניזרי.

יוסף הרשקוביץ: אני אישית לקחתי בקשות מחקלאים שלנו, על טפסים, נסעתי עם זה לא רחוק, ללשכת העבודה ברמלה, למר שוקי חן, יש לי פה דוגמה של מושב אחד, של כורמים, שחלקם גם ירקנים, עם 192 בקשות לפועלים ישראלים.

יוסף הרשקוביץ: בערך 40 חקלאים שזה מה שהם מבקשים - עד רגע זה לא קיבלתי תשובה, זה בערך 3 שבועות.

יוסף הרשקוביץ: החקלאי, לא אכפת לו כבר לשלם עוד קצת כסף כדי לא לראות את עמל כפיו יורד לטמיון.

יוסף הרשקוביץ: ראיתי את המסמך שיש בו את ההקצאה של הישראלים שמקבלים את הסבסוד של 40 שקלים פלוס 10 שקלים.

יוסף הרשקוביץ: אז קודם כל, יש עדיפויות - למי שיש ויזה אחת לעובד זר, הוא יורד לתחתית הרשימה לקבל ישראלים.

יוסף הרשקוביץ: בעדיפויות לאילו פועלים ישראלים נותנים, נותנים למשל את האנשים שבהבטחת הכנסה - לא במסלול של החצי שנה של אבטלה.

יוסף הרשקוביץ: זאת אומרת, מי שהגיע למסלול של הבטחת הכנסה, כולנו יודעים, ובעיקר אנשי שירות התעסוקה, שהם מקצועיים - ואני אומר את זה ברצינות - יודעים אילו אנשים מגיעים לשטח שלנו.

יוסף הרשקוביץ: זה "תן לי פתק שאני לא מתאים"

איוב קרא: בסדר, לא נחזור על דברים.

איוב קרא: אני מבקש, אם יש דברים חדשים, תעלו אותם, אם אין משהו חדש, חבל על הזמן.

יוסף הרשקוביץ: הדבר הזה זה קצת לאזן את מה שנאמר, שהתקבלו מעט בקשות.

יוסף הרשקוביץ: אני אומר, את הקצת, את 180 הבקשות שאני הגשתי - תנו לי חלק מהפועלים האלה.

יוסף הרשקוביץ: לא לחכות, לאסוף מכולם ולהגיד: הגישו קצת.

יוסף הרשקוביץ: מי שביקש, בואו תטפלו בו, תנו לו את הפועלים.

יוסף הרשקוביץ: נמצא פה מר אפרים כהן ונמצא פה מר הרצל חגי - וזה לא פעם ראשונה שאנחנו אומרים - נושא הברחנים.

יוסף הרשקוביץ: הברחנים הם אצלנו כ2,500-, כבר סוחרים בהם, וחלק מאיתנו, מהחקלאים, מעסיק את הברחנים, כי אין להם בררה.

יוסף הרשקוביץ: אני לא מצדיק אותם.

יוסף הרשקוביץ: אני בעד - ואני אומר את זה בשם האזור שלי ואזורים אחרים - כל אחד שמעסיק את אותו לא חוקי, וגנב אותו מחבר שלו או ממישהו אחר, תבוא, "תיכנס" בו.

יוסף הרשקוביץ: לצערי, לא אני כוועדה חקלאית, ולא מר יוסטה בלייר כהתאחדות חקלאי ישראל, ולא מר מנחם דוידזון, וכל מנכ"ל מועצת ייצור או מזכיר ארגון מגדלים, יש לו סמכות חוקית לבוא ולגרש מהארץ פועל לא חוקי, אין לי סמכות לבוא למר הראובני ולהגיד: העסקת עכשיו שני פועלים לא חוקיים, אני קונס אותך.

יוסף הרשקוביץ: אין לנו הסמכויות האלה.

קריאה: אתה יכול להעביר את המידע.

יוסף הרשקוביץ: יפה, אז אנחנו מעבירים מידע, ומר חגי הרצל ומר אפרים כהן יודעים את זה.

יוסף הרשקוביץ: כשבאתי ואמרתי לגברת ציפי שיינקמן: יש פה 10 פועלים באחת האווזיות אצלי במועצה - בואו תוציאו אותם.

יוסף הרשקוביץ: הדברים האלה משפיעים מאוד.

יוסף הרשקוביץ: אני לא רוצה עוד לומר שיש את כל הלא חוקיים שמסתובבים בארץ ומוציאים את דיבת הפועלים הזרים, שאצלנו בחקלאות עושים רע.

יוסף הרשקוביץ: כל אלה שמסתובבים בתל אביב.

יוסף הרשקוביץ: האכיפה על ידי המשטרה, משרד הפנים ואם צריך משרד העבודה, אינה מתבצעת כמו שצריך.

יוסף הרשקוביץ: לגבי העובדים המנוידים, כמו שנאמר - כל הנושא הזה של המנוידים, בלי להיכנס לנושא המכרז, הוא נולד בחטא, כי הוא לא מתאים לנו.

איוב קרא: לא נחזור אחורה, זה דברים שנקבעו כבר, חבל על הזמן.

יוסף הרשקוביץ: אבל אפשר לשנות אותם.

איוב קרא: מר אברהם דניאל, דברים חדשים בבקשה או הצעה חדשה.

אברהם יחזקאל: זה לא דברים חדשים, זה דברים לא מובהרים.

אברהם יחזקאל: בהחלט אין לי טענות לשירות התעסוקה, אני חושב שהוא עשה את העבודה על פי קריטריונים שהוא קיבל, אין לי ספק בכך, ובהסכמת משרד החקלאות.

אברהם יחזקאל: לפני כחודשיים באתי לפה והעליתי טיעון, המשנה למנכ"ל אמר שאני מדבר לא לעניין.

אברהם יחזקאל: כשמציג מר יעקב ניזרי שחילקו 17,200 עובדים, צריך להגיד, לא ל6,000- חקלאים, צריך להגיד מה הייתה הדרישה.

אברהם יחזקאל: הדרישה הייתה, נדמה לי 26,000-28,000, קרי, כל אחד קיבל את חלקו היחסי.

אברהם יחזקאל: עכשיו בוא נלך לקריטריונים, ואני מחזיק בידי את הדף של הקריטריונים שקבע משרד החקלאות, מעודכן יותר או פחות, ויש נורמות.

אברהם יחזקאל: הנורמה נקבעה על ידי אפרת הדס, כלכלנית משרד החקלאות.

אברהם יחזקאל: אין לי ספק שהיא מקצוענית והיא קבעה נכון, ואף הסכמנו, ואם היו לנו חילוקי דעות, ישבנו איתה, חלק היא קיבלה, חלק לא קיבלה.

אברהם יחזקאל: אין לי ויכוח.

אברהם יחזקאל: המשנה למנכ"ל הלך לטור הימני ולטור השמאלי, וכתוב: נורמה זרים קבועים על פי הסכמות.

אברהם יחזקאל: מעולם לא קיבלתי תשובה עם מי הסכימו.

אברהם יחזקאל: כשאנחנו ישבנו כארגונים, ישבנו מול אפרת הדס, היה שיתוף פעולה על הטור הימני, על הטור השמאלי כלל לא היה.

אברהם יחזקאל: במכתב ששלחתי לשר החקלאות, וקיבלתי אתמול תשובה, עונה לי המשנה למנכ"ל שהוא התאים.

אברהם יחזקאל: שאלתי אותו: למה עיוותת את הקריטריונים של אפרת הדס?

אברהם יחזקאל: אז הוא משיב לי ואומר: תשמע, אני התאמתי את זה למספר העובדים הזרים הקיימים.

אברהם יחזקאל: אם התאמת, אז למה אין התאמה?

אברהם יחזקאל: זאת אומרת, פעמיים יש עיוות.

אברהם יחזקאל: פעם אחת הוא התאים כי הוא שיחק במספרים, פעם שנייה הוא גם לא הגיע להתאמה.

אברהם יחזקאל: כשאתה מסתכל במספרים, אז אם נניח ישנם גידולים שהוא קבע עובד ל28- דונם, אז הוא קבע ל63-, ויש מקרים שהוא קבע, לדוגמה גידול מסוים 4 דונם לעובד, קבע 6. זאת אומרת, גם פה הוא לא עשה את זה בהיבט המקצועי.

אברהם יחזקאל: לו היה אומר: תשמעו, אני מקטין פה ב20%- לכולם את ההיבט המקצועי, זה היה הגיוני, אבל הוא לא עשה כן, כי אז, מה הייתה הבעיה שלי?

אברהם יחזקאל: להפגין מול משרד הפנים ולהגיד לשר הפנים ולממשלה: אדוני, תגדילו את הכמות.

אברהם יחזקאל: אני במצב הזה, בהיבט המוסרי, לא יכול לתבוע, לא ממשרד הפנים, לא מממשלת ישראל, עובדים זרים נוספים, כי הקריטריונים אינם נכונים.

אברהם יחזקאל: אני עמדתי פה ואמרתי: כלל אין אימות בשטח, זאת אומרת, לא בודקים.

אברהם יחזקאל: ולמה לא בודקים?

אברהם יחזקאל: הנחיית משרד החקלאות אומרת כך: אנחנו הולכים לפי רואה חשבון 1999, להזכירכם, אנחנו בשנת 2001.

אברהם יחזקאל: אחר כך אנחנו הולכים לפי המאזן שהוגש, אחר כך אנחנו מבקשים חוזה, או מועצת הייצור, או המשווק, ומושב, נדמה לי הוא גם ביקש.

אברהם יחזקאל: ואמר: תשמעו, אתם עושים התאמה, אם זה דומה, זה בסדר, לא צריך לבדוק.

אברהם יחזקאל: לא דומה - בודקים.

אברהם יחזקאל: רבותיי היקרים, אני טענתי: לא מאמתים, וזה "בלוף" אחד גדול.

אברהם יחזקאל: ישנם היום מגדלי פרחים שאני אומר לכם בוודאות שמגיע להם יותר עובדים והולכים להרע את מצבם, והם לא מסתדרים עם מה שיש להם.

אברהם יחזקאל: זאת אומרת, לא יעלה על הדעת שהעיוות הוא בקטע המקצועי קודם כל.

אברהם יחזקאל: אני טענתי שלא עשו את זה נכון, המתחרה שלי, מזכיר ארגון מגדלי הפרחים הנוסף, הוא אומר: קח לשר החקלאות.

אברהם יחזקאל: להפתעתנו, יישום הקריטריונים גובל בשערורייה, מתכנני משרד החקלאות, שהיו אחראים לאימות הנתונים, שיתפו פעולה עם חקלאים ואישרו.

איוב קרא: סליחה, אני היום באתי לדון על מה שנקבע.

איוב קרא: אני מוכן לעשות דיון אחר על הקריטריונים, אבל כרגע אנחנו רוצים לסיים את העניין הזה.

שאלתיאל שרעבי: מה הוא יעשה?

שאלתיאל שרעבי: מי יקטוף לו את הפרחים?

שאלתיאל שרעבי: מי יקטוף למגדל שהיו לו 8 פועלים ועכשיו אומרים לו 4 פועלים, מי יקטוף לו את הפרחים?

שאלתיאל שרעבי: מה השטויות האלה?

אברהם יחזקאל: אל תפריע לי, עוד שתי דקות אני מסיים.

אברהם יחזקאל: מקובל עלי שתעשה דיון מיוחד לעניין הקריטריונים.

איוב קרא: בסדר, אבל זה לא הנושא היום.

אברהם יחזקאל: נכון להיום, מה שאני מציע, לא יעלה על הדעת - ואני אמרתי את זה גם בפעם הקודמת - שימשיכו לעצור את העובדים ולא יכניסו אותם.

אברהם יחזקאל: קודם כל, חייבים לשחרר את העובדים לאלתר.

אברהם יחזקאל: להזכירכם, אנחנו במלחמה, יש מלחמה - מדברים על פלשתינאים, יושב איש הצבא, ואני הייתי גם איתו בקשר, ואומר: מה שהיה לפני שבוע, נגמר היום.

אברהם יחזקאל: זאת אומרת, אין פלשתינאים.

אברהם יחזקאל: רבותיי, מדינת ישראל נמצאת במלחמה, ולהפסיק להתעסק עם העובדים הישראלים, זה שטויות, זה כל אחד מגיע לפה עם משחקים, ואלף פעם אני הסברתי ואני אמשיך להסביר לכם - אני הכנתי תכנית להכשרת עובדים ישראלים, זה לא עבר בגלל 30,000 שקל.

אברהם יחזקאל: על בימת הכנסת הודיע שר העבודה דאז, אלי ישי: הם לא מוכנים לעבוד בחקלאות.

אברהם יחזקאל: מספיק כבר להתעסק עם הדבר הזה.

אברהם יחזקאל: תנו 100 שקל, 300 שקל, נוח יותר למחוסר עבודה לשבת בבית ולקבל את הצ'ק.

אברהם יחזקאל: מה, הוא ילך לעבוד קשה?

אברהם יחזקאל: למה מה קרה?

אברהם יחזקאל: הוא יעמוד בגשם ויקטוף תפוזים?

אברהם יחזקאל: מה, הוא לא נורמלי?

אברהם יחזקאל: תתחילו לחשוב טיפה לעומק, מספיק, תתעוררו כבר.

אברהם יחזקאל: אתם גורמים נזק כבד לחקלאות ואתם מחסלים אותה בשיטתיות, באחריות משרד החקלאות.

איוב קרא: חברים, אני רוצה לתת למר יוסטה בלייר לדבר, ולהגיע לסיכום.

איוב קרא: בבקשה.

יוסטה בלייר: הוועדה הזאת יושבת כבר, לדעתי, יותר משנתיים או שלוש.

יוסטה בלייר: היא דנה, והיא תמשיך לדון עד סוף הימים, ולמה?

יוסטה בלייר: כי בישראל צריכים כל בוקר לקום 56,000 עובדים בחקלאות, מלבד העצמאים.

יוסטה בלייר: יש כ20,000- ישראלים, יש כ22,000- תאילנדים, והיו 16,000 פלשתינאים והם אינם.

יוסטה בלייר: גם להכניס 1,000 ישראלים וגם להכניס 2,000 ישראלים, אנחנו במחסור של שליש מכוח העבודה.

יוסטה בלייר: על רקע המחסור הזה כל התופעות השליליות בעולם - זה מתחיל בקריטריונים וזה נגמר בהברחות, וזה לא ייגמר בחיים, אלא אם כן מישהו יבין שצריך לעזור לחקלאות לעמוד על רגליה.

יוסטה בלייר: יש לנו מספיק צרות גם בלי עובדים, יש לנו מים, יש לנו מטבעות, וכולם יודעים שרווחיות הולכת ומנמיכה, והציבור נהנה מזה, כי בסך הכל הוא קונה מזון בזול.

יוסטה בלייר: אני פונה למר איוב קרא כחבר כנסת, לא כיושב ראש הוועדה הזו, חבר'ה, תעזרו לנו לחיות, הממשלה פשוט מפריעה לחקלאיה לחיות.

יוסטה בלייר: זה הכל.

איוב קרא: נציגת משרד הפנים, אני רוצה שתעני למה שהועלה פה, שמשרד הפנים לא מכבד את ההקצאות שנותן שירות התעסוקה.

מיכל יוסף: אנחנו קיבלנו את הרשימה של ההקצאות רק אתמול, אנחנו כרגע עובדים על זה, וכל חקלאי שיש לו את ההיתר ביד, שיפנה ליחידה שלנו בנתב"ג ויסדיר את זה עם היחידה בנתב"ג.

איוב קרא: אין בעיה בזה?

מיכל יוסף: אין בעיה בנושא הזה.

קריאה: מה הפרוצדורה בנתב"ג, בקצרה?

קריאה: אני מחר בא אלייך עם פתק, שקיבלתי הקצאה לשני עובדים זרים.

קריאה: מה קורה הלאה?

מיכל יוסף: היא בודקת את זה למול הרשימה, היא בודקת מה היה לך בעבר, והיא אומרת לך מה מגיע לך.

מיכל יוסף: אם היה לך מצב שבעבר היו לך 8 עובדים והיום יש לך היתר לפחות, היא תודיע לך שאת העובדים הנותרים יצטרכו להעביר למישהו אחר.

קריאה: לא היו לי, קיבלתי 2 חדשים.

קריאה: אף פעם לא היו לי ויזות.

מיכל יוסף: אז אתה לוקח מהפול שקיים פה בארץ.

דינה דומיניץ: מידיעה אישית שלי, הלשכה בנתב"ג כבר עשתה היערכות מוקדמת.

דינה דומיניץ: כבר מספטמבר, בעקבות תיקים שהיו לנו עם הערבה התיכונה הם עשו היערכות מוקדמת, פנו לכל החברות המלוות של החקלאות וביקשו רשימות, בדיוק כמה נמצאים בפועל אצל כל חקלאי, כמה הקצאות יש לו לעומת כמה יש לו בפועל, והיום כבר יש לנו נתונים מרוב החברות.

דינה דומיניץ: קיבלו את הרשימות - לא כולם העבירו, נכון, אבל יש אחוז ניכר של חברות שכן העבירו, והם כבר יושבים עם נתונים שיש להם.

דינה דומיניץ: למשל, עודף כאן ועודף שם, ותבוא, תגיש בקשה וייקחו משם - לא אתה תצטרך ללכת לחקלאי.

קריאה: מי ייקח?

דינה דומיניץ: משרד הפנים.

דינה דומיניץ: לא ייקח בפועל, אבל הוא יגיד.

דינה דומיניץ: למשרד הפנים אין יחידת אכיפה.

דינה דומיניץ: חברת כוח האדם.

מוטי שמש: איזו סמכות יש לחברת כוח האדם לקחת ממישהו את הפועלים ולהעביר אותם למישהו אחר?

דינה דומיניץ: היא זאת שהעבירה.

אברהם רביץ: שירות התעסוקה הודיע שהוא מאשר לפלוני 2 פועלים.

אברהם רביץ: בסדר, חברת כוח אדם העבירה לאותו פלוני 2 פועלים, עכשיו לא מגיע לו אף אחד.

דינה דומיניץ: בסדר, יש גם מצבים כאלה, אבל יש גם מצבים שחברת כוח האדם העבירה עובדים ממעסיק אחד למשנהו גם בלי שהייתה לו הקצאה.

דינה דומיניץ: לכן, יש מצב היום שיש חקלאים שלמרות שיש להם הקצאה של 5, יש להם 14, ויש כאלה שלמרות שביקשו 3, יש להם רק 1, כי ההוא עובד אצלו, וקומבינות כאלה וכאלה.

דינה דומיניץ: ואת זה אתם בטח יודעים טוב ממני.

איוב קרא: אנחנו רוצים להבין, משרד הפנים, מה תפקידו בעניין ואיך הוא עושה סדר בעניין הזה?

אפרים כהן: אני מבקש לענות.

אפרים כהן: אני רוצה לבשר לכם בשורה טובה.

אפרים כהן: אני מעריך שבזמן הקרוב ביותר המשרד לביטחון פנים, משרד העבודה ומשרד הפנים משנים את כל פני האכיפה במדינת ישראל.

אפרים כהן: זו בשורה טובה.

אפרים כהן: הדבר הזה הוא בשלבי סיום.

אפרים כהן: אני מעריך שבימים הקרובים אנחנו נצא בהודעה מסודרת - סוף סוף שלושת הגופים האלה, בטיפול מערכתי, מתחילים לראות אכיפה.

אפרים כהן: אנחנו לא נגלגל אתכם למשטרה, והמשטרה לא תגלגל אתכם למשרד הפנים, משרד הפנים לא יגלגל אתכם למשרד העבודה, אלא תהיה פה עבודה משותפת של שלושת הגורמים, כשזה באחריות של שלושת הגורמים ובמקשה אחת.

אפרים כהן: נקבע על פי החלטת ממשלה שכל אותם המשאבים שהקצה משרד האוצר לנושא אכיפת חוקים בנושא עובדים זרים, יהיו אך ורק לנושא הזה.

אפרים כהן: צר לי שבעבר לא בוצעו החלטות ממשלה בנושא זה, מתוך סיבות אובייקטיביות.

אפרים כהן: סדר העדיפויות - היום יש הגנה על הנושא הזה.

אפרים כהן: אני מעריך שבעוד שבועיים-שלושה כבר נתחיל לראות את האור בקצה המנהרה, שאותם השוטרים שיהיה להם ייעוד לנושא עובדים זרים, יעסקו רק בעובדים זרים, ותופעל יחידה של אגף אכיפה של משרד העבודה פלוס יחידה משטרתית פלוס נציג משרד הפנים.

אפרים כהן: בתוך היחידה הזו ינועו ויאכפו חוקים - נגד מעסיקים שמעסיקים עובדים לא חוקיים, נגד ברחנים, נגד כל הגורמים האלה, ואני מעריך שנתחיל לראות אור במנהרה.

אפרים כהן: אני לא בא בבשורה גדולה שאנחנו מיד נעשה סדר גדול - יגורשו העובדים הזרים הלא חוקיים, יועבר אותו עובד אשר קיבל היתר למעסיק מסוים ועבר, זו עבירה.

אפרים כהן: הוא יצטרך לחזור או לצאת החוצה, ואני מעריך שאנחנו נתחיל לראות אור במנהרה.

איוב קרא: בן אדם שהקצו לו 2 עובדים והיו לו 5 - איך אנחנו פותרים את הבעיות הללו?

איוב קרא: אחד שלא היו לו ופתאום מגיע לו 4?

אפרים כהן: אדוני היושב ראש, יהיה פתרון.

אפרים כהן: אני אומר כך: אני מעריך שהדבר הזה יסתיים בימים הקרובים, אני מוכן לפגוש אחר כך, עם חבריי, את כל הארגונים החקלאיים, נשב כולנו ביחד ונטכס עצה איך אנחנו מתחילים בנושא האכיפה.

אפרים כהן: הרי חובתנו לקיים את החוק, אם שירות התעסוקה הוא המוסמך במדינה לתת ליהודי הזה 2 עובדים, צריך לתת לו את 2 העובדים, ואם אצל היהודי הזה מועסקים 5 עובדים שלא כחוק, צריך לנקוט בכל חומרת הדין נגדו, שהוא מעסיק שלא כחוק.

אפרים כהן: צריך להיות פה סדר.

אפרים כהן: אני מודיע חד משמעית, ברגע שיתחיל הנושא הזה, תתחיל להיות אכיפה, תוך כדי שמירת כבוד העובד הזר וזכויותיו.

אפרים כהן: ודבר שני, אנחנו נחמיר בכל חומרת הדין נגד מעסיקים אשר לא מעסיקים כדין, אנחנו התחלנו כבר להגיש תביעות משפטיות, ואני שמח לבשר שארגנו את היחידה המשפטית של משרד העבודה כיחידה נפרדת לנושא עובדים זרים, יש בה היום 5 משפטנים, מגישים תביעות, ואני שמח לבשר שבחודש אחד הגשנו כ100- תביעות משפטיות נגד מעסיקים.

אפרים כהן: כוח השילוב הזה של אכיפה, תביעות משפטיות, משטרת ישראל, משרד הפנים, משרד העבודה, מפקחים בשטח, אני מקווה שנתחיל לראות בשורות טובות ולא נדון על הנושא הזה.

יצחק פורת: אני לולן ממושב רשפון.

יצחק פורת: הידיים שלי מחורצות מעבודה.

יצחק פורת: אני קיבלתי הודעה שלא מגיע לי אף עובד - אני מגדל 600 טון הודים לבשר.

יצחק פורת: תמונה מהלילה הזה: אני בלילה שלחתי 6 משאיות.

יצחק פורת: יש לי גם בית חימום לאפרוחים.

יצחק פורת: אם אני לא זכאי לפועל, איך הייתי מטפל?

יצחק פורת: מה שקרה הלילה: הבן שלי היה בבית החימום של האפרוחים, התאילנדי היה במשלוח של ההודים ואני במשקל.

יצחק פורת: אחרת - במקרה הייתה גם הפסקת חשמל - היו הולכים לי רק 20,000 אפרוחים.

יצחק פורת: מה שאמרו מר אברהם דניאל ומר יוסטה בלייר בנושא של הקריטריונים - לא יכול להיות שעשו פה עיוות כזה.

יצחק פורת: מה שאני מחר צריך לעשות, זה לסגור את המשק.

יצחק פורת: לגביי נושא הקריטריונים זה גזר דין מוות.

סא"ל יצחק גורביץ: לפני הימים האחרונים אישר שר הביטחון 5,800 היתרים לכלל החקלאות, וחלקם כבר נוצלו, וזה מספר שהלך וגדל עד לאירועים האחרונים.

סא"ל יצחק גורביץ: נראה מה יהיו ההתפתחויות עכשיו.

קריאה: מה זה נראה מה יהיה?

קריאה: לא מספיק מה שראינו עד עכשיו?

סא"ל יצחק גורביץ: אם אתם לא רוצים, אפשר לא להילחם על זה, אין בעיה, אני אומר לשר הביטחון שלא.

איוב קרא: חברים, אני רוצה לסכם את הדיון של היום באלה הדברים: קודם כל, אני שמח שנקבעו קריטריונים, ואני מברך על כך לגבי החקלאות.

איוב קרא: דיון על הקריטריונים עצמם, האם הם עונים על הציפיות או לא, ייערך בקרוב, אבל הוועדה דורשת מכל הגורמים הנוגעים בדבר, ומשירות התעסוקה במיוחד, לקיים את הקריטריונים כלשונם, בהתאם למדד שנקבע שם.

איוב קרא: הוועדה מבקשת ממנהלת העובדים הזרים לקיים דיון עם כל ארגוני החקלאים ועם משרדי הממשלה הנוגעים בדבר כדי להביא למצב שיהיה סדר בהקצאת העובדים הזרים בעקבות הקריטריונים.

איוב קרא: זאת אומרת, אם מישהו לא מקבל או לא קיבל והוא חושב שהוא צודק, או מישהו שקיבל 2 והיה לו 5, או להפך - כל הדברים הללו, לחשוב איך מטפלים בהם במסגרת כל הכוחות המשותפים.

איוב קרא: הוועדה דורשת משירות התעסוקה לתת מענה מיידי לנושא 4,000 העובדים העונתיים החסרים לקטיף ההדרים.

איוב קרא: הוועדה מודאגת ממצב החקלאות בארץ וקוראת לכל הנוגעים בדבר לסייע ולעזור לחקלאות לעמוד על הרגליים.

איוב קרא: הוועדה קוראת לישראלים, לשירות בתי הסוהר ולמשרד הביטחון להקל ככל האפשר בקבלת עובדים לחקלאות.

איוב קרא: לא נכנסתי לפרטים בנושא 4,000 העובדים העונתיים.

איוב קרא: אני מצפה שהיום תהיה תשובה בנושא.

איוב קרא: תודה רבה לכולם, הישיבה נעולה.