הוועדה המיוחדת לבחינת בעיית העובדים הזרים, כנסת 15, פרוטוקול מספר 59, 2001-06-05 00:00

יאיר פרץ: כלפי העניין של העובדים הזרים.

יאיר פרץ: אני רוצה להודות לכבוד השר על שנענה לבקשתי ובא לוועדה בימים כאלה קשים למרות עיסוקיו הרבים, אנחנו רואים בעניין הזה חשיבות מהמדרגה הראשונה בכל ההיבטים.

יאיר פרץ: בכמה מילים אתאר את מה שקורה היום בעניין של העובדים הזרים ואז נוכל לשמוע את נציגי הארגונים השונים, הבנייה, החקלאות, הסיעוד, והתעשייה.

יאיר פרץ: אנחנו נשמע גם את מסקנות הוועדה שכבוד השר הקים ושסיימה את עבודתה.

יאיר פרץ: אדוני השר, העניין של העובדים הזרים הוא בעיה קשה ותופעה קשה למדינת ישראל מאז שהתחלנו עם העניין הזה.

יאיר פרץ: הבעיה הזאת הלכה והתפשטה והגיעה לממדים שהיום קשה לסבר את האוזן מה שקורה היום עם העניין הזה.

יאיר פרץ: היום הגענו  למצב שיש קרוב ל200,000- עובדים זרים לא חוקיים במדינת ישראל.

יאיר פרץ: בוועדה הזאת קיימנו דיון מקיף בעניין הזה עם השר לביטחון פנים לבדוק ולבחון את כל ההיבטים כדי לטפל בבעיה הזאת שהיא בעוכרינו.

יאיר פרץ: בבעיה הזאת אנחנו צריכים לשים את כל הדגשים על מנת שנוכל באמת להוציא את העובדים האלה שהם לא חוקיים במדינת ישראל ולהביא לכך שאותם עובדים זרים שתופסים את מקומותיהם של העובדים הישראליים, ואני אומר דווקא הלא חוקיים תופסים את מקומותיהם, כי לא מדובר, אדוני השר, ואני רק מסבר את אוזניך, אם אנחנו היום לוקחים ומביאים עובדת סיעודית לאישה שזכאית על פי חוק ונבחנה על פי כל אמות המידה ואותה אישה סיעודית מקבלת את העובדת ואחרי יומיים או אחרי שבוע או חודש עוזבת את האישה, היא הולכת לצפון תל-אביב לעבוד באותו מקום שעבדה ישראלית לפני כן בעבודות משק בית ודברים אחרים.

יאיר פרץ: התופעה הזאת היא בממדים גדולים.

יאיר פרץ: שמעתי שיש קרוב ל30,000- עובדות סיעודיות שמטיילות היום, ואם אנחנו נדע לאכוף את זה בצורה נכונה, אני מאמין שנוכל בפעם אחת, מספיק שהאכיפה תיעשה בצורה מסודרת, אני מאמין שנוכל להחזיר את המעגל ולאפשר לעוד אלפי עובדות ישראליות להשתלב בענף הזה של הסיעוד או במשק הבית.

יאיר פרץ: הבנייה – הבעיה היא קשה לאין שיעור ובפרט בימים הקשים האלה שהרשות הפלשתינאית מנהלת נגדנו מלחמה ואין כניסה של עובדים.

יאיר פרץ: הענף קורס בכל ההיבטים למרות שיש הקצאה של 42,500 עובדים.

יעקב בוכריס: היו"ר יאיר פרץ: 	44,000 עובדים,  יכול  להיות שישנה הגדלה נוספת.

יעקב בוכריס: אני

יעקב בוכריס: באשר לעניין הזה.

יעקב בוכריס: הפלשתינאים שלא נכנסים - עד לפני פרוץ האינתיפאדה עבדו במדינת ישראל קרוב ל60,000- פלשתינאים בענף הבנייה.

יעקב בוכריס: היו"ר יאיר פרץ: 	60,000 פלשתינאים  לא חוקיים, 22,000 פלשתינאים

יעקב בוכריס: אלה הם הנתונים, אדוני השר, ברשותך אני אנסה לתת לכל אדם להציג את הבעיה בתמצות, אחר כך אני אבקש להציג את מסקנות הוועדה ואחר כך אדוני השר יציג.

יעקב בניזרי: היו"ר יאיר פרץ: 	אני  מבקש  מאדוני השר להציג את מדיניות המשרד

יעקב בניזרי: הוועדה שהקים אדוני.

יעקב בניזרי: הרבה לחדש אין לנו.

יעקב בניזרי: אני חושב שהמדיניות שלי פחות או יותר הותוותה כבר בימים הראשונים, הושמעה כמעט מעל לכל במה והורגשה גם כן בשטח בצורה הברורה ביותר, הן בצמצום מתן ההיתרים והן בעניין של האכיפה או לפחות הרצון שלי לאכוף את העניין של העובדים הזרים הבלתי חוקיים.

יעקב בניזרי: כל אחד מאיתנו מבין שחברה שהחליטה לבנות לעצמה בית לאומי לעם היהודי, היא רוצה לבנות את עצמה עם תעסוקה לתושבי מדינת ישראל ולא לתושבים במדינות העולם.

יעקב בניזרי: קיבלתי בשבוע שעבר מכתב מוזר ביותר מארגון המשאיות, שמבקשים ממני לתת להם להביא 1,000 נהגים עובדים זרים מחוץ לארץ משום שיש קושי לענף במציאת עובדים זרים נהגים.

יעקב בניזרי: אני חושב שזה כבר שיא האבסורד אם אנחנו לא מסוגלים לספק.

יעקב בניזרי: אמרתי: אין בעיה, אם חסר נהגים, אני אתן עכשיו הכשרה מקצועית ל1,000- נהגים, אין שום בעיה.

יעקב בניזרי: אני מוכן לתת בהכשרה מקצועית 1,000 נהגים.

יעקב בניזרי: כמה נהגים יש לנו בצבא?

יעקב בניזרי: כמה נהגים יש לנו באזרחות?

יעקב בניזרי: אם באמת היה מיושם חוק העובדים הזרים במתכונתו המלאה, שזאת הייתה המטרה, אז אנחנו באמת היינו מגיעים למצב שאולי בשלב מסוים המעסיקים הישראלים היו חוזרים קצת לעובדים הישראלים.

יעקב בניזרי: אתמול ישבתי עם אנשי משרדי לקצץ את 4 האחוז, שזה 74 מיליון שקלים, שאלתי: מאיפה אני אקצץ?

יעקב בניזרי: , אני אקצץ ממפגרים?

יעקב בניזרי: מילדים בסיכון שזרוקים ברחובות?

יעקב בניזרי: מנשים מוכות?

יעקב בניזרי: מאוטיסטים?

יעקב בניזרי: מתסמונת דאון?

יעקב בניזרי: ישבתי רק לראות, אין, אין מאיפה לקצץ, ואנחנו הולכים פה ומשקיעים מיליארדים במתן אבטלה, שלדעתי, אפשר לצמצם את זה בצורה דרסטית ביותר.

יעקב בניזרי: בכפרים גם יהודים ובכפרים ערבים אני שומע שאנשים עובדים במקומות עבודה מסודרים, חצי שנה הם מצהירים על עצמם כעובדים, ומקבלים גם כן משכורת מוגדלת, ובחצי השנה השנייה הוא אומר לו: אל תצהיר עלי, והוא הולך חותם דמי אבטלה וחוזר לעבודה שלו, מגיעים עם טנדרים ללשכות שירותי התעסוקה עם הקבלן, חותמים במרוכז, וחוזרים למקומות עבודותיהם.

יעקב בניזרי: להגיד לכם את כל ההשלכות מה קורה כאשר בן אדם מובטל, כשאנחנו מחנכים חברה לאבטלה להיות אנשים בטלנים, הבטלה היא אם כל חטאת.

יעקב בניזרי: לכן הדיון הזה היום נפל לנו בדיוק בזמן.

יעקב בניזרי: אני שואל רק מה קרה במשך כל החודשים האחרונים, מילה אחת לא שמעתי.

יעקב בניזרי: מרגע שנכנסתי לתפקידי בחודש הראשון הייתה זעקה גדולה ומרה לגבי החקלאים שאין מי שיקטוף את הפירות.

יעקב בניזרי: באתי, עשיתי מייד החלטה, קיבלנו שאנחנו משחררים 800 היתרים.

יעקב בניזרי: באתי לשחרר אותם על פי חלוקה שעשינו.

יעקב בניזרי: יעקב בניזרי: 	אני  מדבר  עכשיו  על  800  ההיתרים  הנוספים.

יעקב בניזרי: עשיתי

יעקב בניזרי: אני חושב שיש לנו כוח עבודה במדינת ישראל.

יעקב בניזרי: לפי שירות התעסוקה, יש לנו כ170,000- דורשי עבודה, ולפי הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה, יש לנו כ220,000- מובטלים במדינת ישראל.

יעקב בניזרי: יש לנו כוח עבודה פה במדינת ישראל.

יעקב בניזרי: אני יודע שיגידו: ניסינו, עשינו ירידים והכל.

יעקב בניזרי: אינני יודע כמה ניסיתם וכמה לא.

יעקב בניזרי: אני אתן לכם דוגמה.

יעקב בניזרי: פנו אלי לפני כשבועיים-שלושה מקלאב-מד, למיטב זיכרוני, פנו אלי אנשים מכובדים, שר התיירות פנה אלי, הם זקוקים ל150- עובדים בדחיפות, אלה עובדים ייחודיים שאי אפשר בשום אופן ישראלים, חייבים רק עובדים מחוץ לארץ.

יעקב בניזרי: אמרתי: יתהפך העולם, אני לא אתן.

יעקב בניזרי: מה זה לא תיתן?

יעקב בניזרי: תבוא אלי למשרד.

יעקב בניזרי: באו וישבו איתי, שאלתי אותם: מה אתם צריכים עכשיו?

יעקב בניזרי: טבחים?

יעקב בניזרי: מלצרים?

יעקב בניזרי: שוב מדברים איתי ואומרים: צריך ייחודי בשפה מסוימת, כמו שהזכרתי בזמנו את העניין של התאילנדים שעשו הסתה בדבריי כאילו שאני גזען ואמרתי שהם מלוכסני עיניים.

יעקב בניזרי: אני ישבתי פה על הכיסא הזה בדיוק לפני שנה וחצי בהיותי שר הבריאות ואני דאגתי לילדי העובדים הזרים הבלתי חוקיים, נתתי להם חוק בריאות פה על חשבון המדינה.

יעקב בניזרי: אז אני בטח לא גזען בעניין הזה.

יעקב בניזרי: אז הם רוצים עובדים ייחודיים.

יעקב בניזרי: אמרתי: אין כזה דבר, ייעשה  יריד, ואחרי שייעשה היריד וניווכח שאין עובדים ישראלים שמתאימים לאותו תחום, אנחנו ניתן לכם.

יעקב בניזרי: עשו יריד, ומתוך 150 עובדים הענקנו להם כ50- עובדים והשאר בינתיים עבודה ישראלית.

יעקב בניזרי: דאגנו למשפחות ישראליות.

יעקב בניזרי: אותם 70 או 80 ישראלים שקיבלו את העבודה, חסכנו גם למשק המדינה עכשיו, במקום לתת להם את דמי האבטלה, במקום שיישבו בבתים שלהם, אז הנה מדינת ישראל הרוויחה כתוצאה מהדבר הזה.

יעקב בניזרי: נתן לי העוזר שלי, מר יעקב בוכריס, דוגמה חשובה מאוד שאנחנו מכירים אותה מהיום-יום.

יעקב בניזרי: ענף הזבל – הרבה פעמים באים אנשים בארץ ואומרים לי: תעשה טובה, אתה יכול לעשות איזו פרוטקציה ברשות הזאת, ואני שואל: איזה תפקיד אתה רוצה?

יעקב בניזרי: מנהל כללי?

יעקב בניזרי: סגן מנהל כללי?

יעקב בניזרי: רק תגיד, הוא אומר: לא, אני רוצה לעבוד בזבל.

יעקב בניזרי: מה, בזבל אתה צריך פרוטקציה?

יעקב בניזרי: הוא אומר: כן, זה הכסף הכי טוב.

יעקב בניזרי: אני מעדיף לעבוד בזבל.

יעקב בניזרי: למה אתה מעדיף לעבוד בזבל?

יעקב בניזרי: הוא אומר ששם מקבלים את הכסף הכי טוב.

יעקב בניזרי: כלומר, גם זבל אבל הכסף הוא כסף טוב, אנשים יבואו לעבוד, אני אומר לכם שאנשים רוצים לעבוד.

קריאה: יעקב בניזרי: 	גם   שם   יש   הרבה   מה   לסדר   בעניין  של הסיעודי.

קריאה: החקלאות – הקמנו את הוועדה, הצוות הזה הבין- משרדי בינינו לבין משרד החקלאות.

קריאה: שם הצלחנו להגיע למצב שגם שר החקלאות אמר לי: אם יהיה לנו את הפלשתינאים 22,000 עובדים פחות או יותר שיש לנו היום בענף החקלאות, זה מספיק מבחינתנו, אנחנו נפעל לניוד במקומות העבודה ממקום למקום, נכין לך תוכנית עבודה מסודרת שנה מראש, אנחנו יודעים פחות או יותר כל ענף כמה הוא צריך, יש לנו תוכנית מסודרת שאני מקווה ששם אנחנו נגיע לסידור.

קריאה: אותו הדבר גם כן אני מקווה להגיע בענף הבנייה.

קריאה: הנה נמצאים פה אנשי המשטרה, שאני חייב להגיד שהם היו אמורים לספק את הסחורה ועל כך יש לנו סיכום עם השר, חודש מאי, לפי הנתונים שלי, פחות מחודש אפריל, כלומר, 217 אנשים שבו לגבולם ולארצם, זה מה שדווח לי, ואני הייתי מצפה מהמשטרה שתעשה את תפקידה כי זה לא תפקידי.

קריאה: אני מראה לכם את כל ההחלטות של כל הממשלות הקודמות, מה שכתוב שם במשרדי העבודה והרווחה והפנים יסייעו למשרד לביטחון פנים בפעילותיו לאכיפת החוק כאמור.

קריאה: כלומר, אני עושה את המלחמה שלכם במקום שאתם תעשו את המלחמה, וגם השר שלכם עם כל הכבוד לא צריך ללכת לתל-אביב לכל מיני ארגונים כאשר הדברים מנוגדים לחוק במדינת ישראל.

קריאה: זה כבר עניינים פרטיים שלכם ואני מצפה שאתם תקיימו את החוק כלשונו וככתבו, ואין זה מתפקידי לעסוק בגירוש או בהוצאה, זה תפקידכם.

קריאה: לנו יש מחלקת האכיפה שהיא מסייעת בידכם, אנחנו נשמח לשמוע גם מכם את העדכונים.

קריאה: אלו פחות או יותר הדברים למרות שיש לנו עוד הרבה דברים להרחיב.

קריאה: אני אשמח לשמוע את כולם, כמובן, בדרך ארץ, אם יש לכם כאב אני מבין את הכאב, אני רוצה להתמודד ולסייע, אבל באמות המידה שאני קבעתי אותם בתור מדיניות, ואם הממשלה תחליט לשנות מדיניות או משהו כזה והיא תגיד: אין מה לעשות וחייבים להביא עובדים זרים או בכל דרך, אז אנחנו נתמודד כבר עם החלטת הממשלה, תודה.

קריאה: בסיכום הוועדה שהשר מינה.

קריאה: זאת אומרת, אנחנו מדברים על כמה עניינים אבל הוא עוד לא ראה את כל ההמלצות, אבל בעיקרון אינני רוצה לחזור על הדברים של השר, אבל יש עניין משמעותי מאוד שהשר לא התייחס אליו וזה שאנחנו מעוניינים שהאכיפה תתבצע כבר בארצות המוצא.

קריאה: אנחנו קבענו איזה שהן אמות מידה בעיקר בסיעוד, כישורים נדרשים גם בבניין וגם בחקלאות, כישורים נדרשים מאנשים שאמורים להגיע לפה.

קריאה: אנשים שיידעו לאן הם באים, אנשים שיעברו הכשרה מקצועית ואנשים שיידעו את חוקי העבודה של מדינת ישראל, האנשים שיעברו את כל הבדיקות הרפואיות שנדרשות כבר בארצות המוצא.

קריאה: אני חושב שאם יהיה לנו מנגנון של בקרה וסינון, אנחנו נוכל למנוע חלק גדול מהאנשים שמגיעים לפה לא לעבודות שנדרשות בישראל ואז הם הופכים להיות ברחנים.

קריאה: זה חלק מהאכיפה.

קריאה: אנחנו רוצים לעשות את זה כמו שמקובל בכל העולם המערבי, באמצעות נספחי עבודה.

קריאה: מי שמכיר את השגרירויות פה, ארצות-הברית, קנדה, גרמניה, יש נספחי עבודה או ממונים על ההגירה.

קריאה: אני חושב שזה עניין חשוב מאוד.

קריאה: היו"ר יאיר פרץ: 	זה בלי שום קשר לכמות הבנייה שתיבנה בארץ?

קריאה: הנתון

קריאה: יעקב בוכריס: 	הנתון  הזה  הוא  לקבוע  היום  איזו  שהיא  מסגרת של

קריאה: בנייה מתועשת.

קריאה: והסתבר לנו משיחות עם התאחדות הקבלנים שהבנייה המתועשת הכי איכותית שקיימת היא ברמת אביב ג'.

קריאה: שם כל הבנייה היא מתועשת והעמדות של הציבור כאילו בנייה מתועשת היא פחות טובה.

קריאה: הרי זה לא הגיוני שאדם שגר ברמת אביב ג' ישלם כאילו הוא הולך לגור בדירה נחותה מאשר במקומות אחרים, זה לא הגיוני.

קריאה: אז צריך לעשות מערכת הסברה ביחד עם לשכת הפרסום הממשלתית, עם התאחדות הקבלנים והבונים, משרד הבינוי והשיכון.

קריאה: הסיעוד – אנחנו התייחסנו הרבה, אנחנו רוצים לעשות כמה שינויים ברמה של תרשים הזרימה.

קריאה: היום למעשה יש פעמיים בדיקות של ועדות רפואיות, ועדה רפואית של ביטוח לאומי שעל פי חוק הסיעוד, ולאחר מכן יש עוד ועדה של שירות התעסוקה, הוועדה לענייני עובדים זרים בסיעוד, זה נראה לנו מיותר, זאת אומרת, לקחת את אמות המידה, מבחן ATL או מבחן המוגבלות של הזקן או של הנכה על בסיס  אמות המידה האלה יהיו כאלה שיקבלו באופן אוטומטי את העובד הזר ויהיו כאלה שלא יקבלו, פשוט לא יקבלו.

קריאה: אני חושב ש28,000- עובדים זרים בסיעוד זה הרבה מאוד, ואני מאמין שאנחנו נצמצם את המספר הזה.

קריאה: אנחנו מנסים לאפיין את האוכלוסייה שקיבלה עובדים זרים כדי ללמוד עוד משהו בעניין הזה.

בתחום הסיעוד. הכישורים: גיל מומלץ בסיעוד יהיה גיל 30-50, שזה מבטיח בשלות מסוימת, יציבות ויכולת פיזית למלא את המטלות שמוטלות על העובד.

בתחום הסיעוד. הכישורים: שמענו פה דוגמאות של אנשים שהגיעו לסיעוד בגיל 60.

בתחום הסיעוד. הכישורים: העובד כמעט סיעודי והוא הגיע לטפל בחולה סיעודי.

בתחום הסיעוד. הכישורים: מצב רפואי תקין על פי הוראת חוק עובדים זרים וכן בדיקת הריון.

בתחום הסיעוד. הכישורים: בעיקר נשים שמגיעות כשהן כבר בהריון והן יולדות פה את הילדים שלהן ואנחנו אחר כך צריכים לטפל גם בעניין הזה.

בתחום הסיעוד. הכישורים: אישור משטרה על היעדר הרשעה.

בתחום הסיעוד. הכישורים: השכלה – הדרישה המינימלית 12 שנות לימוד.

בתחום הסיעוד. הכישורים: ידע באנגלית – הדרישה של רשויות ההגירה בקנדה לדוגמה.

בתחום הסיעוד. הכישורים: בקנדה אפילו דורשים תעודת בגרות.

בתחום הסיעוד. הכישורים: ידע בסיסי בבישול ובהפעלת מכשירי חשמל.

בתחום הסיעוד. הכישורים: רשיון רכב בינלאומי – אם אתה רוצה להסיע את הזקן או את הנכה.

בתחום הסיעוד. הכישורים: בשונה למה שקרה עד היום.

בתחום הסיעוד. הכישורים: אני  מאמין  שתוך   שבועיים   יהיה   גם   המבוא    וגם   	ההמלצות  ויובאו לידיעת השר.

בתחום הסיעוד. הכישורים: זה חלק מהמדיניות של   	המשרד בעניין עובדים זרים.

בתחום הסיעוד. הכישורים: ספק ששירות התעסוקה גם בחלוקת העובדים הזרים נהג בצורה ברורה עם אמות מידה ברורות ואין אפילו הרהור כלפי אותם קבלנים או אותן חברות שקיבלו את המכסה המגיעה להם.

בתחום הסיעוד. הכישורים: יעקב בניזרי: 	על מה אתה מתבסס שהענף קורס?

בתחום הסיעוד. הכישורים: אני לא הבנתי.

בתחום הסיעוד. הכישורים: שקבלנים גדולים וחברות גדולות מפסיקים את הבנייה במדינת ישראל, סגרו את האתרים והלכו לבנות בחוץ לארץ.

בתחום הסיעוד. הכישורים: אני מכיר חברה נוספת שפנתה עכשיו בקריאה נרגשת שהיא זכתה בהרבה מכרזים, לא משתלם לה להתחיל משום שיש קנסות על אי הגשת עבודות בזמן.

בתחום הסיעוד. הכישורים: אלה דברים שהם ברורים.

בתחום הסיעוד. הכישורים: אלה שתי הנקודות המרכזיות.

בתחום הסיעוד. הכישורים: בתקופה שהייתה באופקים האבטלה הכי גדולה כאשר סגרו את המפעלים, אני לא אשכח את התקופה הזאת, בא קבלן לקטיף ואמר: אני מעמיד שני אוטובוסים לטובת תושבי אופקים עם משכורת מכובדת ששירות התעסוקה גם תמך בסכום נוסף, אז ביום הראשון הגיעו 3 עובדים, למחרת באוטובוס אחד היה עובד אחד מתוך כל המובטלים, משכורת מכובדת יותר מאשר מה שהם  הרוויחו קודם.

יעקב בניזרי: היו"ר יאיר פרץ: 	אין  לי ספק,  אדוני  השר, המדיניות שלך היא מדיניות

יעקב בניזרי: יכול להיות שבענף הבנייה היום, לאור הנתונים שיש להם, ובוודאי מר יעקב בוכריס בחן על פי המטרז' של הבנייה ועל פי אמות המידה שקבע שירות התעסוקה, היום מגיע לענף הבנייה 44,000 עובדים ואסור להכניס עובד אחד נוסף.

יעקב בניזרי: מה שקורה עם הברחנים והפלשתינאים שלא נכנסים, זה מה שיוצר את החור הגדול.

יעקב בניזרי: היו"ר יאיר פרץ: 	לא לאתרים אחרים.

יעקב בניזרי: הלוואי שלאתרים אחרים.

יעקב בניזרי: המעסיק שלו אם יהיה שכר הולם.

יאיר פרץ: נתן פרנקל: 	אדוני השר, אני  אזרח  המדינה  בדיוק  כמו  שכל  אחד

יאיר פרץ: עכשיו באה ממשלת ישראל ודחפה אותנו, ויש על כך אין סוף פרוטוקולים להעסיק עובדים פלשתינאים.

יאיר פרץ: אינני רוצה עובד זר אחד.

יאיר פרץ: אני בדיוק כמוך חרד לעתיד החברה הישראלית.

יאיר פרץ: אינני רוצה עובד זר אחד.

יאיר פרץ: אבל מה לעשות, פרצה האינתיפאדה.

יאיר פרץ: אני כשהייתי פה, בירושלים, המנהל הכללי של סולל בונה תקופה מסוימת, העסקתי מאות עובדים פלשתינאים כי הישראלים לא באו לענף.

יאיר פרץ: כאשר אחר כך נהייתי המנהל הכללי של סולל בונה ישראל, העסקנו עשרות אלפי עובדים פלשתינאים כי כך מדינת ישראל דחפה אותנו לעשות, היא אמרה: אנחנו רוצים יחסי שכנות, תעבדו.

יאיר פרץ: הענף שלנו העסיק 20,000 עובדים פלשתינאים רשמיים ועוד 40,000 עובדים ללא היתר בנייה.

יאיר פרץ: לא אנחנו היכנסו אותם.

יאיר פרץ: הם עברו במעברים.

יאיר פרץ: אני אינני שוטר.

יאיר פרץ: אין לי מנגנון לבדוק את האנשים, מגיע אלי עובד אני מקבל אותו.

יאיר פרץ: אני יוצא מתוך הנחה שבאיזה שהוא מקום בדקו אותו.

יאיר פרץ: המספרים שאני אומר הם אינם מספרים שהגיעו מאיתנו, אלה מספרים רשמיים של הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה.

יאיר פרץ: אלה מספרים שקיבלנו אותם מהם, אלה המספרים שעובדים בהם.

יאיר פרץ: מה לעשות שפרצה האינתיפאדה, הגבירו את האכיפה בתחום הזה ומספר העובדים האלה ירד.

יאיר פרץ: היום כולם לפי החדשות מהיום, לאור הפיגוע שהיה, גם העובדים הרשמיים שאמרו שיהיו חסיני סגר וכדומה, גם הם אינם נכנסים.

יאיר פרץ: נוצר לנו מחסור של עשרות אלפי עובדים, אני לא אנקוב במספר.

יאיר פרץ: קיבלנו פה עבודות במדינת ישראל.

יאיר פרץ: אני יכול להגיד לך שישנם היום מספר פרוייקטים במגדל העמק שצריכים לבצע עבודות של היי-טק, של נשיונל סמי קונדקטור היום עושים עבודות בעשרות רבות של מיליוני דולרים רק הקמת הבניין שלאחר מכן יספק תעסוקה למאות עובדים.

יאיר פרץ: לוח הזמנים לפרוייקטים האלה הוא קצר מאוד.

יאיר פרץ: אין לנו היום עובדים לבצע את העבודות האלה.

יאיר פרץ: בפרוייקטים האלה יש קנסות כבדים מאוד מצדם, כפי שאמר יושב ראש הוועדה, וזה לא הפרוייקטים היחידים, יש הרבה מאוד פרוייקטים.

יאיר פרץ: אנחנו בונים דירות לישראלים, אנחנו בונים מבני ציבור, אנחנו בונים בתי חולים, התבססנו תוך כדי הבניות האלה על מה שהיה, תערובת של עובדים ישראלים, עובדים פלשתינאים ואת אותם מעט עובדים זרים שהיו, שהתעסוקה שלהם היא בעבודות הרטובות, שאנחנו לא מצליחים לעניין הזה לגייס ישראלים.

קריאה: נתן פרנקל: 	אני אסביר מה הטעות.

קריאה: אנחנו לא תמיד נהיה באבטלה.

קריאה: אני רוצה לומר לך שמדינת ישראל קלטה ב15- השנים האחרונות טכנולוגיה יותר מאשר הרבה ארצות מערביות אחרות.

קריאה: אם תסתובב לאורך נתיבי איילון ותראה שם את המשרדים שצומחים, כולם אחד לאחד מבוצעים בטכנולוגיה הכי חדישה.

קריאה: אם תראה את הבניין של 60 הקומות שבונים "אביב", באירופה יש 4 סטים של תבניות מהסוג הזה, ואנחנו החמישי.

קריאה: הם בונים עם הידראוליקה מלאה, אין סט יותר משוכלל מזה.

קריאה: לא כל פרוייקט אפשר לעשות עם טכנולוגיה חדישה.

קריאה: כשאתה בונה בית פרטי, אתה לא יכול לעבוד איתו בטכנולוגיה, כשאתה בונה בית מגורים שתוכנן על ידי משרד השיכון, והוא בא ואומר לנו: אתם תבנו, אתה מקבל שכונה של 400 יחידות דיור שהדעת נותנת שתעשה אותה בטכנולוגיה חדישה, והם מתכננים לך מתוכם 400 יחידות דיור תחלק ב20- זה 20 בניינים בערך, אז אתה מקבל טאבה כזאת שיש לך שם מתוך 20 הבניינים יש לך 14 טיפוסים, איך אתה יכול  לתעש את זה?

קריאה: אנחנו מדברים איתם שנה ושנתיים ושלוש, הם אומרים: כן והם לא עושים שום דבר בעניין.

שמואל ארד: נתן פרנקל: 	תבואו  ותכשירו  לצורך העניין עובדים, השכר שם יהיה

שמואל ארד: שמואל ארד: 	אני  שמעתי  את  שר  העבודה  אחרי   האירוע   באולמי

שמואל ארד: רבותיי, אמרתי את זה  למר אהוד ברק ואני אמרתי את זה למר אריק שרון לפני חודש ואני אומר את זה גם לכם וגם לך אדוני שר העבודה, ואני קושר את זה לנאום שלך שהוא היה נכון לתפיסתי האישית.

שמואל ארד: אדוני השר, לפי דעתי, כנראה שגם לא אתה ולא ממשלת ישראל מבינים, ואני שומע את זה בשאלות שלך, הענף בקריסה והאבסורד הגדול, אתה לא היית פה, הבאנו את התעשיות שמלוות אותנו.

שמואל ארד: ישב פה מר משה פרץ מ"פרץ בונה הנגב" לפני שלושה שבועות, אחת מהחברות הגדולות, הוא הציג פה 8 פרוייקטים ברחבי הארץ שהוא לא יכול לפתוח, יש לו חוזים, הוא מתחיל לשלם קנסות, 8 פרוייקטים כאלה, זה לפי דעתי 300-400 עובדים ישראלים חוץ מהזרים שעושים את העבודות הרטובות.

שמואל ארד: היה פה מר אבי אהרונסון, הוא לא רצה להזכיר שמות, הוא זכה במכרז על סמי קונדקטור במגדל העמק, פרוייקט לאומי לא למאות אלא לאלפי עובדים ישראלים.

שמואל ארד: הוא התחייב לסיים אותו ב9- חודשים.

שמואל ארד: עברו כבר כמעט 3 חודשים והוא בפיגור של חודש וחצי.

שמואל ארד: יציקות בטון שלא היו בארץ משהו כמו 60,000 מטר קוב.

שמואל ארד: מר נתן פרנקל, שהוא גם מהנדס וגם המנהל הכללי   של אחת החברות הגדולות בארץ, הוא יכול להגיד לכם מה זה.

שמואל ארד: הוא לא יעמוד בזמנים, המפעל לא ייפתח בזמן.

שמואל ארד: יש לנו מאות פרוייקטים משותקים ומאות אחרים שלא נפתחים והחברות קורסות והישראלים שיכולים להיכנס לעבודה, לא נכנסים כי אין הבסיס, אין השלד, אין העובדים הרטובים.

שמואל ארד: ממשלת ישראל היא המתנגדת הגדולה להעלאת משכורת המינימום.

שמואל ארד: הלוא אתם בממשלה עוצרים את ההצעה של מר אמיר פרץ להעלות את זה ל1,000- דולר.

שמואל ארד: מה זה 1,000 דולר?

שמואל ארד: אני אומר לכם שאצלנו כל העובדים הישראלים הם כמעט כפול מזה.

שמואל ארד: מה זה 1,000 דולר?

שמואל ארד: ב2,000- דולר, על 1,500 דולר יבואו ישראלים להיות טייחים ורצפים?

שמואל ארד: בואו נמצא מהדוגמתיות.

שמואל ארד: מה שאנחנו מבקשים על הברכיים מתחננים לממשלה.

שמואל ארד: הפקק שאדוני השר דיבר עליו הוא לא מזמנו, אבל הוא מזמננו.

שמואל ארד: רבותיי, ב1- בינואר הוועדה המפורסמת של שירות התעסוקה הייתה צריכה לגמור את עבודתה ולתת אשרות ולתת מכסות ל700- חברות.

שמואל ארד: אנחנו נמצאים היום בחודש יוני והקצה עוד לא נראה, בדקו 150 תיקים מתוך 700 התיקים.

שמואל ארד: השנה נגמרת, נשרפת.

שמואל ארד: כל בקשתנו, אדוני השר, יש מצב חירום לאומי גם פה.

שמואל ארד: תנו לנו מינימום עוד 15,000 עובדים עד סוף השנה, נראה מה קורה עם הפלשתינאים.

יעקב בניזרי: שמואל ארד: 	לא,  אנחנו  מדברים  כל  הזמן  על  15,000  עובדים כל

יעקב בניזרי: היו"ר יאיר פרץ: 	מר שמואל ארד, אתה ברור, תודה.

יעקב בניזרי: כדי לפגוע, אבל מכל הדיבורים על ציונות, ואני איתך בדברים האלה, פועל אחד לא בא לעבודות האלה.

יעקב בניזרי: שנים אנחנו שומעים את הדברים האלה, ציונות ציונות, אף אחד לא בא לעבוד בגלל הדברים האלה.

יעקב בניזרי: בוא נאמר לרגע אחד שאני אפילו מקבל את מה שאתה אומר, זה עניין של חינוך של עם.

יעקב בניזרי: זה מהיום למחר?

יעקב בניזרי: אנחנו עומדים עם השריפה היום ומדברים איתנו על ציונות.

יעקב בניזרי: אבל אני רוצה להגיד לך יותר מזה.

יעקב בניזרי: אני עוסק אצלנו גם במגזר הערבי, וזאת גם בעיה, זו לא בעיה, זה לזכותם אולי.

יעקב בניזרי: היום במגזר הערבי כמעט שלא תמצא אדם שמוכן לעבוד בחקלאות, גם לא הילדים וגם לא הנשים.

יעקב בניזרי: היום חלקם הגדול, לא תמצא היום בית במגזר הערבי שאין בו אנשים שהולכים ללמוד לימודים אקדמאים.

יעקב בניזרי: גם משם כבר אין מה שפעם היה.

יעקב בניזרי: מה שבזמנו היה שם, וזה היה איזה שהוא מקור עבודה בחקלאות, גם זה איננו.

יעקב בניזרי: כאשר מתחילים לתת דוגמאות גם אני מוכן לתת דוגמאות.

יעקב בניזרי: היה פה דיון בכנסת על שכר המינימום.

יעקב בניזרי: דובר אז על 1,000 דולר.

יעקב בניזרי: יש עמותה שנקראת "תנו לעבוד בכבוד", אינני רוצה להגיד מה ההיסטוריה שלה, אבל הם בכל דבר נדחפים ונואמים, הם הביאו שתי נשים, כמו שאתה רואה אותי בגובה שלי, אני אומר לך את זה בכנות, אני ישבתי עם דמעות בעיניים.

יעקב בניזרי: הם אמרו: תראו, בואו תשמעו יש פה אישה שאנחנו רוצים שתשמעו אותה.

יעקב בניזרי: באה האישה והתחילה לבכות: אני מתביישת, בעלי מובטל, הבן שלי בן 27 מובטל, אני פותחת מקרר הוא ריק.

יעקב בניזרי: אני אומר לך בכנות גם היום עוד רגע יורדות לי דמעות מהעיניים.

יעקב בניזרי: יצאנו החוצה אני אומר לה: תשמעי משהו, את ובעלך מובטלים ואין לכם עבודה, אני מוכן לדאוג לכם לעבודה בחקלאות.

יעקב בניזרי: מה היא אומרת לי?

יעקב בניזרי: בחקלאות תלך תעבוד אתה.

יעקב בניזרי: יעקב בניזרי: 	למה התאילנדי מסכים אם לא משלמים לו בנוסף?

יעקב בניזרי: מגיע עם פנקס גדול יותר מהפנקס הזה, עם כל הכתובות של מה שאתה רק רוצה בארץ.

יעקב בניזרי: יש לו קשר עם החברים שלו כי הם קשורים אחד בשני.

יעקב בניזרי: אז אומר לו: שמע, למה לך לעבוד פה קשה, אין שעות נוספות, בוא תעבוד אצלי, אצלי יש היום שעות נוספות, יש פה קטע של שעות נוספות איתם כי הם מאוד רוצים לעבוד שעות נוספות ואז הם מתחילים לברוח ממקום למקום.

יעקב בניזרי: כיוון שאנחנו באמת בנקודת חירום, אני בא ואומר דבר פשוט: תנו לנו להביא אפילו מתנדבים.

יעקב בניזרי: באנו ואמרנו: תנו לנו להביא מתנדבים ל3- חודשים.

יעקב בניזרי: אנחנו מדברים על עבודה עונתית.

יעקב בניזרי: חלק גדול מהעבודה בחקלאות זו עבודה של חודשיים שלושה.

יעקב בניזרי: יחיאל רז: 	אנחנו  עובדים בשיתוף פעולה עם שירות התעסוקה, עם

יעקב בניזרי: מעבר לזה, אני חייב להגיד שאנחנו ושירות התעסוקה ביחד עם משרד האוצר עשינו ניסיון אמיתי לתת עידוד למובטלים להיכנס לענפי החקלאות.

יעקב בניזרי: לצערי הרב, לא קיבלו את ההצעה שלי, וההצעה הייתה 40 שקל ליום, אמרתי: יצחקו מאיתנו.

יעקב בניזרי: כעסו עלי, סופו של דבר 40 השקלים ליום גרמו לכך שבאו במהלך התקופה נובמבר 2000 – מרץ 2001 בממוצע לחודש בין 150 עובדים ל200- עובדים בכל ענפי החקלאות הרלוונטיים המועדפים שבהם הייתה בעיה של כוח אדם.

יעקב בניזרי: חבל שלא ניסינו על אמת לתת משהו יותר, כי באו אלי ואמרו שבשביל 800-900 שקל אנחנו צריכים לעבוד קשה?

יעקב בניזרי: יש לנו מה שאדוני השר אמר קודם, יש לנו דמי האבטלה.

יעקב בניזרי: אני בשביל לעבוד קשה אני אקבל את 1,000 השקלים, לא כדאי לי.

יעקב בניזרי: המציאות הייתה חזקה יותר מכל דבר אחד.

יעקב בניזרי: באו 200 עובדים בממוצע, שילמנו להם את 700-800 השקלים למעסיקים, אבל לא הצלחנו ליצור את מה שרצינו להפיק באותו מבצע.

יעקב בניזרי: אם היינו הולכים על דבר אמיתי, אולי היינו מסיקים מסקנות ולומדים לקח.

יעקב בניזרי: זה הוכיח את עצמו לשלילה, חבל שלא עשינו משהו רציני יותר.

יעקב בניזרי: שלך, ואני מסכים לכל מילה שנאמרה פה בפתיח.

יעקב בניזרי: אבל אני חושב שבאיזה שהוא מקום אי אפשר ללכת, וגם משטרת ישראל שעומדת ומתמודדת היום מול כל תאונות הדרכים שקורות בארץ, לא הולכת ועוצרת את כל הרכבים שמסתובבים כאן עד שלא ימצאו את כל הנהגים פורעי החוק, ואחרי כן מתחילים להתיר ולשחרר.

יעקב בניזרי: הרי אי אפשר ללכת ולעצור מדינה.

יעקב בניזרי: אני רוצה להגיד לך שאנחנו עומדים ומסתכלים כיום על מפעל חיים של 400 משפחות בין 30 שנה ל40- שנה שהולך ומתרסק לנו לנגד העיניים, ואנחנו לא יודעים איך לפתור את זה ולא יודעים מה לעשות עם זה.

יעקב בניזרי: העצירה שנעשית היום לעובדים הזרים ומה שקרה בשנה החולפת גרם כבר כרגע ל22- משפחות לנטוש את המקום, ואני חושב שכשאנחנו עומדים היום בפתחה של עונה חקלאית חדשה, אינני רואה איך 50 אחוז לפחות מהמשפחות ממשיכות ומנהלות את המשק החקלאי שלהן.

יעקב בניזרי: יעקב בניזרי: 	קודם  כל  יש לכם כמות גדולה.

יעקב בניזרי: הקצינו לכם, אני אשם

אבי שדה: יעקב בניזרי: 	הבג"צ   התעקש  שביום  ראשון   אני   מכנס   את ועדת   	העובדים הזרים כי היה צריך לעשות תהליך מסוים, היה צריך לשנות את ההחלטה, ועם הסכמת משרד החקלאות הסכימו איתנו, ביום ראשון מייד אחרי ישיבת ממשלה  אנחנו נאשר את זה ונחלק את אותם 800 היתרים.

אבי שדה: אצלנו לא עובדים פלשתינאים.

אבי שדה: ממשלת ישראל החליטה בזמנו ש2,000- האנשים הם לטובת אלה שנפגעו מהסגר כתוצאה מאי כניסת פלשתינאים.

אבי שדה: אנחנו בכלל לא ברשימה הזאת.

אבי שדה: מראש נפנפו אותנו החוצה מזה.

אבי שדה: גם כאשר ייגמר כבר הסגר וכבר יתחילו להיכנס פלשתינאים, אנחנו עדיין בתוך סגר.

אבי שדה: היה לנו הסדר שהיה עם משרד הפנים להכניס מתנדבים, כמו שכאן מר אברהם הראובני דיבר עליו, עצרו אותו.

אבי שדה: כולם אומרים: כן, ועומד פקיד בכיר במשרד הפנים ואומר: לא.

אבי שדה: אז עם כל הכבוד אינני יודע מי מנהל פה את הדברים במדינה הזאת.

אבי שדה: כתוצאה מההחלטה של פקיד בכיר במשרד הפנים נגרם נזק של 60 מיליון שקל ל400- משפחות שחיות בערבה.

אבי שדה: אזור שיש לגביו, לפי דעתי, אני עדיין לא שמעתי אחרת, קונצנזוס מלא לצורך בהתיישבות במקום הזה.

אבי שדה: אני רוצה להגיד לך שהמפעל הזה הולך ונגמר.

אבי שדה: יעקב בניזרי: 	יש  לכם  1,450  עובדים.

אבי שדה: מה הייתה ההחלטה של משרד

אבי שדה: יעקב בוכריס: 	יש  מה  שנקרא  הקצאה על בסיס אמות מידה ונורמות,

אבי שדה: יעקב בניזרי: 	ניסיתי  להקצות לכם באותה הקצאה מיוחדת.

אבי שדה: זה נדחה

אבי שדה: יעקב בוכריס: 	אם הממשלה תאשר את ההקצאה שלנו, יש לך נדמה לי

אבי שדה: אבי שדה: 	זה עוד 750 עובדים, ואנחנו צריכים 2,500 עובדים.

אבי שדה: שלומי מורד: 	אני חושב שכל הבעיה פה זה העניין  של הסיעוד, לפחות

אבי שדה: יש לי  מקרה של 4 עובדות זרות בלתי חוקיות, אני יודע איפה הן נמצאות.

אבי שדה: הן נטשו אנשים זקנים.

אבי שדה: פניתי למשרד העבודה והרווחה ללשכה שלך, פניתי למר אפרים כהן, אף אחד לא ענה לי, למשרד הפנים לגברת בתיה כרמון, היא לא נמצאת פה, מייצגת אותה מישהי אחרת, אף אחד לא עונה לי.

אבי שדה: אתם יודעים איפה הכתובת נמצאת, הבחורות האלה באות מוכנות מחוץ לארץ.

אבי שדה: יעקב בניזרי: 	צריך  להבחין  בין  שני   דברים,  בין  אמות  המידה של

אבי שדה: שלומי מורד: 	אני  לא  פוסל,  חס  וחלילה.

אבי שדה: אני  רק אומר שאנחנו לא

אבי שדה: לפי הנהלים של משרד הפנים, על אותו מעסיק מוטלת האחריות לקחת את העובד לשדה התעופה ולקבל אחד חלופי במקומו.

אבי שדה: עזרתי לאותה משפחה לקחת את העובדת הזרה עד לשדה התעופה, נתתי אותה בצורה הכי מכובדת והיא עברה BOARDING PASS נתנו אותה לנציג משרד הפנים.

אבי שדה: הבנתי שהיא עולה לביקורת גבולות, לשם אנחנו לא יכולים לעלות.

אבי שדה: עלתה לביקורת גבולות, בשעה 8 בבוקר מצלצלים למשפחה ואומרים לה: גברת, העובדת לא רוצה לעלות על המטוס, בואי קחי אותה בחזרה.

אבי שדה: העובדת הזאת – הדרכון שלה פג תוקף, אין לה ויזה והיא עובדת בלתי חוקית.

אבי שדה: אם לא תיקחו אותה עד השעה 12 בצהריים ביום למחרת, אנחנו משחררים אותה.

אבי שדה: הם שיחררו אותה לפי הוראה של הגברת בתיה כרמון.

אבי שדה: ז'קלין זוהר: 	יש גם בעיה שהעובדים עצמם הבינו כבר שאין שום חוק

אבי שדה: עוברים.

אבי שדה: הקודם, השר לביטחון פנים שהוא אמר: אני לא רוצה להתלכלך, למה לי להתעסק עם הדברים הללו, ונוצר רושם שאיש הישר והעקום בעיניו יעשה, וזה מה שהם הביאו, ולכן אנחנו מנסים ליצור היום מדיניות חדשה, ואני חושב שהדוברים הבאים בתור זה המשטרה, והם יענו לכם בדיוק מה הם אמורים לעשות.

אבי שדה: בסיעוד הקשיש הוא זה המעסיק והוא היחידי שסובל בתוך מיטתו.

אבי שדה: לכולם פה, ואני אחות במקצועי, כאשר אני בעצם באה ואני חסרת אונים משום שגם לשכות הרווחה לא יכולות לתת לי מטפלת שתשהה שם 24 שעות.

אבי שדה: לאותן המשפחות אין לי בית אבות שאני יכולה להכניס ב12,000- שקל לחודש ולאותה משפחה אין, ואין לי עובדת שהעובדת הזרה שבהנחייתם של "קו לעובד" במדינת ישראל, שמנחה אותן לעמוד על הזכויות שלהן, מנחה אותן ומשלחת את כל העובדים הזרים כלפי גם החברות גם המעסיקים גם הקשישים, תלכו ותבקשו רק את התנאים.

אבי שדה: כאשר אנחנו באים בעצם החברות   ל"קו לעובד" תאתרו לנו את העובד, תוציאו אותה כדי שנוכל להכניס חדשה, כי זה החוק במדינת ישראל, מותר לעובד לעבור ממעסיק למעסיק, מותר לו לעשות מה שהוא רוצה, העובד הוא החופשי.

אבי שדה: גם אם אני באה למשרד הפנים ודיווחו עליו שהוא ברח, עוד מקבלים אותו בתנאים אחרים.

אבי שדה: אתה רוצה לעבור למשפחה אחרת, אין שום בעיה.

אבי שדה: איפה המשפחה השנייה?

אבי שדה: לא עוזר לי שאני מכניסה לכם מכתב שהוא ברח.

אבי שדה: אז מה אם הוא ברח?

אבי שדה: הוועדה כזמני, החבר הקבוע שיקבל את הוועדה זה חבר

אבי שדה: ישראל  כץ: 	אני מתנצל על ההתפרצות כי העניין שעולה כאן על סדר

אבי שדה: היו"ר יאיר פרץ: 	תודה  רבה.

אבי שדה: אני  מאחל ליושב ראש הנכנס איחולים על

אבי שדה: מיכל יוספוף: 	אני  רוצה  להתייחס  להערה  שהעלה  פה  מר אבי שדה

אבי שדה: אנחנו כמשרד הפנים היינו מוכנים ללכת לקראתו ולהביא את המתנדבים כי הבנו את הבעיה שנמצאת בערבה התיכונה באותו מקום.

אבי שדה: הוא בא והציג בפנינו את הבעיה, והוא אמר שלא באים לעבוד שם כי זה מקום נידח שנמצא בנגב.

יאיר פרץ: מיכל יוספוף: 	מתנדבים –  אם אתה מביא מתנדבים ועל פניו זה נראה

יאיר פרץ: כזה.

יאיר פרץ: שלומי מורד: 	איך  זה  יכול  להיות  ששחררתם  עובדת   בלתי חוקית

יאיר פרץ: מיכל יוספוף: 	אני  שמעתי  על  המקרה  הזה  גם  אצלנו בתוך המשרד

שלומי מורד: מיכל יוספוף: 	סליחה.

שלומי מורד: כאשר  הורידו  אותה  מהמטוס,  פנו  למשטרה

יעקב בניזרי: היו"ר יאיר פרץ: 	זאת אחת הבעיות שדנו עליה בוועדה הקודמת.

יעקב בניזרי: להתמודד, ופה אתה הצגת את המדיניות, ואני מאוד מברך על כך, אני חושב שאתה בכיוון הנכון, כי בראש ובראשונה זכות העבודה היא קודם כל לאזרחי מדינת ישראל, וזה נכון וזה תפקידנו וזה בוודאי תפקידך.

יעקב בניזרי: היום אנחנו מבינים לחלוטין שהעניין של העובדים הזרים זאת לא תופעה חולפת.

יעקב בניזרי: זאת מציאות, בוודאי אחרי היציאה של הפלשתינאים.

יעקב בניזרי: אני מאוד מבקש, אני מוטרד משני דברים: אחד, מההיקף של התופעה, גם של החוקיים וגם של הלא חוקיים.

יעקב בניזרי: הדבר השני שאני עוד יותר מוטרד ממנו בכיסא שלי זה מכך שיש היום יותר עובדים שוהים ללא היתר מאשר עובדים בהיתר, ולכן כאשר אתה מבקש לקבוע מדיניות, חשוב שתדע את הנתון הזה, שאנחנו מתקשים וקשה לך לקבוע מדיניות, כשאני אומר לך שזה לא יעלה על הדעת וזה לא סביר ואף אחד לא צריך להסכים לזה, בוודאי אתם כרשות מבצעת ורשות מחוקקת, שיהיו פה 150,000 שוהים ללא היתר שמפרים את החוק במדינת ישראל, ואנחנו נעמוד לנגד ונמשיך לקיים דיונים ולטפל בנקודות לחץ כאלו ואחרות של כל מיני קבוצות אינטרסנטיות, פחות אינטרסנטיות, שבאמת הן מעוניינת בטובתה של מדינת ישראל בעיקר לטווח הארוך.

יעקב בניזרי: קריאה: 	מה שאתה אומר: אנחנו, המשטרה, לא אוכפים, והשר

יעקב בניזרי: חגי הרצל: 	לא, אני מדבר אליו כיושב ראש הוועדה, ועדת שרים.

קריאה: חגי הרצל: 	הוא יחליט.

קריאה: מה  שאני  אומר,  אני אומר מהזווית שלי.

קריאה: יעקב בניזרי: 	כן,  אבל  אתה  יודע  שאצלנו  מטפלים  טיפול  מערכתי

קריאה: חגי הרצל: 	אנחנו  נגיד  גם  מה  אנחנו עושים במסגרת האפשרויות

קריאה: מדינת ישראל העמידה לרשותנו.

יעקב בניזרי: חגי הרצל: 	ולמרות ים המשימות שמשטרת ישראל מתמודדת איתן

יעקב בניזרי: יעקב בניזרי: 	כולל  חברי  כנסת  ושרים שלאחר פרסום דבריי, ים של

יעקב בניזרי: שמתרעמים.

יעקב בניזרי: אמיתי להתמודד עם העניין הזה בהיבט של האכיפה.

יעקב בניזרי: דרך אגב, המספרים גדולים הרבה יותר.

יעקב בניזרי: אנחנו הולכים בשבוע הבא, אתה תשמע אותנו למרות הכל, נעשה את העבודה.

יעקב בניזרי: אנחנו נכנסנו לעבודת מטה מסודרת מאוד שכל מחוז נערך למרות המצב ונדרש לבצע פעילות מבצעית בעניין הזה.

יעקב בניזרי: אנחנו נפגשים יחד עם מר אפרים כהן, יחד עם אנשי משרד הפנים, עם קציני אגף המודיעין ברמת המחוזות על מנת להשתלב בעשייה המבצעית ולתת את הטיפול המערכתי כמו שהחלטת הממשלה מחייבת אותנו.

קריאה: מרדכי משעני: 	אני  מרגיש  כאן  חוסר  נוחות  בזה שפתאום  המשטרה

קריאה: גם בתוך המעטפת הזאת שאנחנו עובדים בה עכשיו, המעטפת הביטחונית, אנחנו עדיין מקדישים לזה את הזמן ואת המשאבים לעשות את זה.

קריאה: אתם מדברים על 150,000 איש, הרי לנו הקצו מכסה של 500 איש בחודש.

קריאה: אנחנו לא מסוגלים ליותר מזה,  וצריך להבין ש500- איש לחודש זה 6,000 איש לשנה, כשיש 150,000 איש לא חוקיים וכל שנה המספר הזה גדל, לא ייצא מזה שום דבר.

קריאה: זה לא אכיפה, זה  בקושי לשמור על המצב הקיים.

קריאה: גם במצב של ההרתעה אתה מטפל רק בסוג מסוים של עובדים זרים.

קריאה: אתה לא מטפל במשפחות ובאלה שכבר יש להם ילדים.

קריאה: כל מי שהשתקע וכל מי שבעייתי אתה לא מטפל בו.

קריאה: הטיפול במעסיקים, הם גורמים את הביקוש, אלה שמעסיקים לא חוקיים.

קריאה: שם זה גם כן לא בא לידי ביטוי.

קריאה: לדעתי, צריך להקים כאן איזה שהוא גוף, איזו שהיא רשות שתרכז את כולם ותטפל באופן ממצה יותר ורציני יותר שבתוך כמה שנים יגמרו עם הבעיות, אבל כך זה לא ייגמר.

קריאה: שוטרים, רכבים, קיבלתם תקציב.

קריאה: אתה יודע מה אני יכול לעשות עם 47 שוטרים?

קריאה: הרי לכל צוות שלי אם רק תיתן לו שוטר אחד, יש לנו 60 אנשים באגף אכיפה, תן רק שוטר אחד לכל צוות, אתה תראה שאנחנו לא נגרש בחודש 500 איש, אלפים אנחנו יכולים להוציא, ותראה את האפקט של ההרתעה, אבל עם כל הכבוד אתם לא מפעילים את כל הכוח ואת העוצמה שלכם שאתם יכולים להפעיל.

מרדכי משעני: שלומי מורד: 	כמה  עובדות  סיעוד  זרות  בלתי  חוקיות יצאו מהארץ

מרדכי משעני: אפרים כהן: 	עם  כל  הכבוד לחברי מר חגי הרצל, ואני מסכים לחלק

אפרים כהן: שמואל ארד: 	מר אפרים כהן, חברת כוח אדם שהעבירה עובדים זרים

אפרים כהן: אפרים כהן: 	מאחר שהעניין הוא כאוב והעניין הוא בבחינה לאומית.

אפרים כהן: נתן פרנקל: 	סליחה, אני  בחרתי  בממשלה  ואני  מצפה  ממנה

אפרים כהן: אפרים כהן: 	אני  אעשה את  חלקת האלוהים  הקטנה   שלי,  אני לא

קריאה: אפרים כהן: 	אדוני,  עם  כל  הכבוד  לך  אני לא מתווכח איתך.

קריאה: ישנה

קריאה: ישנן החלטות ממשלה שאומרות כך וכך, אם נבצע את החלטות הממשלה, אנחנו כפקידים מקצועיים מחובתנו לבצע את החלטות הממשלה, גם לשמור על זכויותיו של העובד הזר, וגם נדאג שהמעסיקים לא ישתוללו אלא יקיימו את החוק, כולל מתן שכר, כולל תנאים הולמים וכל המשתמע מכך.

קריאה: משרד בתל-אביב שיוצא עם מודעות בעיתון: דרושים עובדים זרים לנגרות, לטפסנות, לכל מיני דברים כאלה.

קריאה: כאשר ראיתי את המודעה נדהמתי מעיתונות כתובה עם כתובת ומספרי טלפון.

קריאה: למשק בית".

קריאה: יעקב בניזרי: 	החקלאות –  גם   שר  החקלאות    הסכים   איתנו  לגבי

קריאה: הבניין – הגדלתי את המכסה ל6.8-.

קריאה: היו"ר יאיר פרץ: 	אדוני  השר,  3.6 ו6.8- זה  ייתן  את המספר של 44,000

קריאה: יעקב בניזרי: 	זה  ייתן יותר מ44,000- היתרים,  אין  ספק בכך.

קריאה: כמובן

קריאה: הקודמים.

קריאה: האכיפה – יש בכוחכם על פי מה שקיבלתם בתקציבים, ואני חושב שאנחנו נעשה אצלנו ישיבה מסודרת יותר במשרד עם השר שלכם איתי או שאצלכם, איפה שאתם רוצים, נדון בצורה רצינית הרבה יותר, כי לא מקובל עלי 260 איש שהוצאתם או קצת פחות ואפילו 500 איש לא מקובל עלי ביחס לתקציב.

קריאה: אם הייתה בידינו רשות הגירה כבר הייתי מבצע את זה, לוקח את הכל לידיים שלי, אבל מה אני אעשה שבינתיים אני תלוי בכם, אין היום הרתעה, האנשים מצפצפים, חברי כנסת, אם מר ירון לונדון אומר בשידור שיש לו 2 עובדים זרים בביתו, והוא לא מפחד מאף אחד שיבוא לקחת לו אותם, ואני יודע שחברי כנסת ושרים ואנשי בוהמה וכולם - יש להם בתוך הבתים וכולם מצפצפים.

קריאה: אני יודע שמי שמתקיף אותי יותר זה אותם יפי נפש.

קריאה: אותם אנשים מהאליטה הגבוה שלהם יש אפשרות להחזיק עובדים זרים, הם אלה שבאים ולכאורה מתקיפים אותי, ותפסו איזה שהוא משפט אחד שלי ומנסים לעשות ממנו סלט ולהתקיף אותי בכל הזדמנות, זה ממש מרגש אותי.

קריאה: היו"ר יאיר פרץ: 	עוד  דבר חסר  במערך  הלוגיסטי   של   הישיבה הזאת,

קריאה: הברחנים שהיו היום בפועל הם אותם מכסה.

קריאה: נמצאים במפעלים, הם נמצאים בכל המקומות.

קריאה: אם האכיפה תהיה נכונה, אז אנחנו נלך ונעצור אותם.

קריאה: ברגע שאין לי אכיפה נכונה ואין לי כוח הרתעה, אני כל יום זועק על כך ולא נענה, אז אני לא יכול לגעת בברחנים הללו.

קריאה: אני אפגע גם בחברות כוח אדם וגם במעסיקים בכך שאנחנו נגדיל את הקנסות ואנחנו רוצים גם כן להכניס את האנשים למאסר.

קריאה: אי אפשר את כל הדברים האלה ביום אחד.

קריאה: אני  מנסה להזיז את כל הדברים אבל טחנות הצדק טוחנות לאט.

יאיר פרץ: קריאה: 	אתם  מעכבים  עכשיו  את חידוש הוויזות, וזה לא