הוועדה המיוחדת לבחינת בעיית העובדים הזרים, כנסת 15, פרוטוקול מספר 55, 2001-03-07 00:00

יורי שטרן: הבניין, והכנסתי ברגע האחרון סעיף אחר שקשור לבניין, וזה העניין של סולל בונה, שזה בעצם סיפור שפעם כבר נתקלנו בו, ואותי אישית הוא מדאיג מאוד.

יורי שטרן: הדברים שתוארו בכתבה של הגברת רות סיני, שנמצאת מולכם, הם בעצם המשך לסיפור שהיה על כך שסולל בונה מעסיקה עובדים סינים.

יורי שטרן: אני לא אספר את כל השתלשלות העניין הזה, אבל השורה התחתונה היא שסולל בונה משאירה את העובדים עם סכומים מגוחכים של 300-350 דולר לחודש.

יורי שטרן: ההבדל שניתן לפי הדיווח העיתונאי, שהחברה לא משלמת לעובדים ישירות, אלא עושה את זה באמצעות חברת כוח אדם סינית, לא מתקבל על הדעת.

יורי שטרן: זה שנפתחו החשבונות והעובדים לא יודעים עליהם, שוב, לטענתם, גם זה לא עוזר.

יורי שטרן: אני אזכיר בין היתר שלפי חוק העובדים הזרים, הנוסח החדש, גביית כספים מהעובד, גם עבור גורם שלישי שזה יכול להיות גורם סיני, זאת עבירה על החוק.

יורי שטרן: שקורא את הכתבה וקורא אותה עד הסוף, היה צריך להיות לו ברור שסולל בונה לא עברה שום עבירה ונהפוך הוא, לפי מה שכתוב פה, בעובדות, רואים דברים שונים לגמרי ממה שניסית להגיד מתוך זה שהסתכלת על הכותרות.

קריאה: סינית.

נתן פרנקל: העבודה ושירות התעסוקה, אנחנו הונחינו וסיכמנו על דרך שונה של תשלום, שבה היה מדובר שאנחנו נכניס את הכסף במעטפות, ניתן להם תלושי שכר, החברה הסינית תיתן להם את המעטפות בנוכחות נציג שלנו, וכך זה היה.

נתן פרנקל: לאחר תקופה מסוימת, כששוב נעשתה בדיקה והתעוררו בעיות, דרך אגב, אותם הדברים שאתה מזכיר, אנחנו החלטנו לשנות את השיטה ובמקום לשלם את השכר דרך החברות הסיניות, אנחנו לקחנו על עצמנו להכין את תלושי השכר, לאחר שיש דיווח ממוכן על שעות העבודה ועל שעות נוספות והם היום מקבלים תלושי שכר ושכר כמו כל עובד אחר של סולל בונה, כמו כל עובד ישראלי.

נתן פרנקל: הם פתחו חשבונות וזה הכל בהתאם לחוק.

נתן פרנקל: שום דבר פה לא שונה כהוא זה, לא מהחוק ולא מההסכם הקיבוצי.

נתן פרנקל: יש חתימה של כל עובד שהוא מבקש לפתוח חשבון.

נתן פרנקל: דרך אגב, זה היה לא קל לשכנע את החברות הסיניות, שאלה חברות ממשלתיות, לשנות את המנטליות שלהן בעניין הזה, אבל שכנעו, וכל עובד חתם על הצהרה שהוא מבקש לפתוח חשבון.

נתן פרנקל: פתחנו לכולם חשבונות בנק, תלושי המשכורת נעשים אצלנו בחברה אחד לאחד, ומי שרוצה מוזמן לבוא לבקר, ונדמה לי שאותה עיתונאית שאתה מדבר עליה ביקרה אצלנו בחברה וראתה את תלושי השכר אחד לאחד וראתה את הרישום של השעות והשעות הנוספות ושעות החג ואת כל ההורדות שלפי החוק מותר להוריד, ואין לה שום טענה לעניין הזה, והיא גם באותה הזדמנות אמרה: אני לא מבינה.

נתן פרנקל: אני רוצה להגיד יותר מזה, ואני פה אומר את זה בשם סולל בונה ולא בשם מישהו אחר: היות שכל הסיפור הזה כל פעם עולה מחדש, וכמו שאמרת, אנחנו בכל זאת ספינת הדגל, וכך אנו רואים וכך אנו רוצים לראות את עצמנו, ואנחנו לא מסתירים שום דבר, אני מוכן להציע ואני מוכן להיות המתנדב הראשון, שתלושי השכר של העובדים בכלל ישולמו דרך שירות התעסוקה, כמו שעושים את זה לעובדים פלשתינאים, אין שום סיבה בעולם שלא.

נתן פרנקל: אני מוכן להתנדב הראשון שכל תלושי השכר ישולמו ישירות משירות התעסוקה ושיפסיקו לבוא אלינו בטענות.

נתן פרנקל: בונה ואחר כך כוועדת העבודה של התאחדות הקבלנים.

נתן פרנקל: העניין של הפועלים הזרים הוא בעייתי ואנחנו מודעים לו.

נתן פרנקל: יושבים פה אנשי משרד העבודה, לא יושבים פה אנשי קו לעובד וחבל, לא יושבים פה אנשי האגודה לזכויות האזרח וחבל, אחרת ביום שישי ב9- בחודש הם מוזמנים גם על דעת אנשי החברה הסינית, הם מזמינים את כולם לבוא ולראות איך מחלקים תלושי שכר, ואיך סינים הולכים לבנק הדואר לקבל שכר.

יורי שטרן: משה טראוריג: לא, כל 9 בחודש.

יורי שטרן: יש פה אם רוצים להקרין

יורי שטרן: לפני כ4- שבועות צלצלה אלי הכתבת, הגברת רות סיני, ואמרה שיש לה מידע לגבי מחנה המגורים של הסינים של סולל בונה בגדרה, לגבי שכר וכדומה והיא מבקשת תגובה.

יורי שטרן: אמרתי לה: התגובה שלנו זה להזמין אותך אלינו ושתראי בעיניים.

יורי שטרן: בשלב ראשון היא אמרה שזה מאוחר, היא סוגרת את העיתון.

יורי שטרן: לאחר מכן אמרתי לה: אנחנו לא מגיבים, תעשי מה שאת רוצה.

יורי שטרן: אנחנו רוצים שתבואי ותראי.

יורי שטרן: היא הגיעה אלינו למשרד, ישב נציג החברה, ישב מר אפרים אריאלי, שהוא ראש אגף כוח אדם בסולל בונה, ישבתי אני איתה ומנהלת מחלקת השכר, והצגנו בפניה את העניין, היא אמרה: זה לא מתאים למידע שיש לי, אין לי מה לכתוב.

יורי שטרן: הכתבה לא פורסמה לפני חודש.

יורי שטרן: לפני 3 ימים היא צלצלה ואמרה שיש לה מין מידע חדש, היא הייתה בשדה התעופה, והיא יצרה דרמה.

יורי שטרן: סינים שהיו עם BOARDING CARD חזרו בכיוון ההפוך, ברחו משדה התעופה למרות שהיה להם BOARDING CARD והם גיבורי האומה.

יורי שטרן: הם היו אמורים לנסוע לסין, BOARDING CARD היה, הם עברו את הבקרה, הם עברו את הביקורת, והם התפזרו אל תוך הלילה.

יורי שטרן: הם מבחינתנו ברחנים.

יורי שטרן: נתן פרנקל: הם אמורים היו לחזור הביתה לסין עם

יורי שטרן: היו"ר יורי שטרן: הם גילו שהם מקבלים מעט מאוד כסף.

יורי שטרן: זה חשבון, אני לא יודע אם זה הכסף שהיה, אבל בוא נעשה.

יורי שטרן: עובד סיני שלא עובד שעות נוספות ואתה משלם לו את מה שנמצא בטבלה מספר 1 של ההסכם הקיבוצי, דרגה מספר 1 של ההסכם הקיבוצי, אני לא מדבר על שכר מינימום, אני מדבר על דרגה 1, הוא מקבל מעל שכר מינימום משהו, נניח שהוא מקבל בסדר גודל של היום 2,900 שקל וב1- באפריל זה יהיה 3,200 שקל שכר מינימום.

יורי שטרן: זה סדר גודל של 780-790 דולר.

יורי שטרן: איך אתה יכול לדעת מה הם קיבלו?

יורי שטרן: הרי מה שהם קיבלו זה התחשבנות אישית שלהם עם החברה.

יורי שטרן: אם מישהו משך יותר כסף עבור דמי כיס או מישהו לקח הלוואה בארץ המוצא סין, או מישהו אכל יותר מהחבר שלו, או מישהו שתה יותר מהחבר שלו, או מישהו שלח הביתה יותר מהחבר שלו, הרי כל הדברים האלה הם כמו עובד ישראלי שמשלם מס הכנסה, משלם ביטוח לאומי, יש לו הכנסה פנויה, ועם ההכנסה הפנויה הזאת מה הוא עושה?

יורי שטרן: הוא הולך לשלם שכר דירה, הוא הולך לשלם ארנונה, הוא הולך לשלם ועד בית, הוא משלם במכולת, הוא משלם לתרבות הפנאי שלו, ונשאר לו נטו מסוים.

יורי שטרן: זה נטו חיסכון לאחר הוצאות.

יורי שטרן: תעשה חשבון אם עובד ישראלי שמשתכר פה שכר מינימום יכול להישאר בחיסכון בתום שנתיים במספרים שכתובים בכתבה, ואני לא נכנס למספר אם הוא נכון או לא נכון, אבל נגיד שהוא נכון, בוא נתייחס לעובד ישראלי כזה ונראה אם לאחר שנתיים זה מה שנשאר לו.

יורי שטרן: נתן פרנקל: מקזזים לו מהמשכורת מה שמותר על פי

יורי שטרן: נתן פרנקל: לא, זאת אומרת שיש מעסיקים שאפילו לא

יורי שטרן: נתן פרנקל:

יורי שטרן: החברה הזאת גובה את האוכל, היא גובה

יורי שטרן: היו"ר יורי שטרן: זאת הפעם הראשונה שאני שומע הצעה

יורי שטרן: נתן פרנקל: בוא ננסה.

יורי שטרן: אני הצעתי, ודיברתי עם הגברת

יורי שטרן: אפרים כהן: לא, אני מבקש לדייק.

יורי שטרן: לפחות 4-5 פעמים

נתן פרנקל: האחרונה היא עושה את עבודתה ויש גם לזה תוצאות, וכל הכבוד.

נתן פרנקל: יש לזה גם תוצאות.

נתן פרנקל: אני חושב שהמצב השתפר לעומת לפני שנתיים.

נתן פרנקל: אנחנו לא בורחים מהמציאות.

נתן פרנקל: המצב השתפר, הם יכולים להעיד על זה, אני לא דובר שלהם.

נתן פרנקל: בעיתון.

נתן פרנקל: אני רוצה שהאגודה לזכויות האדם תגיד את מה שיש לה להגיד.

נתן פרנקל: אנחנו מזמינים את האגודה ב9- בחודש למחלקת השכר שלנו.

נתן פרנקל: שהגענו להסדר, לסיכום בבית המשפט לפני מספר חודשים, אגף האכיפה של משרד העבודה עוקב הייתי אומר כמעט כל שבועיים בסיכום עם סולל בונה.

נתן פרנקל: בביקור האחרון שהיה שם ב20- בפברואר התברר שסולל בונה עומדת בהסכם בכך שהיא מעבירה את המשכורות לבנק הדואר.

נתן פרנקל: נבדקו תלושי משכורת.

נתן פרנקל: היינו באתר מספר פעמים, ראינו את התנאים ההולמים שבאתר, אבל ישנה רק בעיה אחת קטנה - העובד הסיני אין לו דרכון, הוא לא יכול להוציא משכורת.

יורי שטרן: אפרים כהן:

יורי שטרן: אתה יכול להוציא בלי תעודת זהות כסף?

יורי שטרן: הדרכון, הוא לא יכול למשוך כסף.

קריאה: אפרים כהן: זו שאלה רצינית מאוד.

קריאה: על פי החוק זו

קריאה: משה טראוריג: אנחנו נתייחס גם לזה.

קריאה: יש פה את החברה

קריאה: לא סולל בונה לקחה את הדרכונים.

קריאה: מוכר במערכת יחסי עבודה ישראליים.

אפרים כהן: ועם כל הגורמים המוסמכים, מי שאחראי, הכתובת היא סולל בונה.

אפרים כהן: היא קיבלה את ההיתר להבאת עובדים.

אפרים כהן: אני לא מכיר אף אחד בעניין הזה.

אפרים כהן: יש לי הכתובת של מר שאול עמית ועוד חברים.

אפרים כהן: היום, כאשר המשכורת מגיעה לבנק הדואר ואותו עובד סיני אין בידו הדרכון, אז אין שכר, זאת אחת הבעיות, והובטח לנו שעד ה9- בחודש, יום תשלום המשכורת, כולם יתייצבו.

יורי שטרן: אפרים כהן:

יורי שטרן: אינני יודע אם זאת תוכנית חיסכון או

יורי שטרן: היו"ר יורי שטרן: מר אפרים כהן, לגבי הסכומים , אני מניח

יורי שטרן: תקין.

אפרים כהן: ציפי שינקמן: לגבי האתר בגדרה, מחר אני אקבל את כל

יורי שטרן: ציפי שינקמן: את הגבייה של החברה הסינית אנחנו נוכל

יורי שטרן: שהחברה עושה?

יורי שטרן: אתה הזכרת בהצגה שלך שיכול להיות שלוקחים מהם החזר הלוואות שהם לקחו בסין.

יורי שטרן: לפרנס את המשפחה בסין.

יורי שטרן: משה טראוריג: מר יעקב, היושב ראש שואל אם החברה

יורי שטרן: Wanegbo Kan: Yes.

יורי שטרן: Actually we don’t deduct any money from the salary of the workers except the air-tickets and the food but the food we pay in advance.

יורי שטרן: I have told workers if you eat in my kitchen you pay money if you don’t, don’t pay.

יורי שטרן: That’s it.

יורי שטרן: Also the others income tax and the … according to the regulation specified by “Solel Bone”.

יורי שטרן: You will see on the payrolls the PTOs of the deduction.

יורי שטרן: That’s it.

יורי שטרן: Wanegbo Kan: No because we know in the past few years the labor market is not good.

יורי שטרן: We just keep

יורי שטרן: Youri Stern: So your government does.

יורי שטרן: Wanegbo Kan: No, listen.

יורי שטרן: We have a lot of manpowers.

יורי שטרן: We find the place to make food for the workers- this is my first task.

יורי שטרן: If possible we can make some money, if not, not.

יורי שטרן: We have a surplus of the manpower in China.

יורי שטרן: All the people know that.

יורי שטרן: Youri Stern: Okay, thank you.

יורי שטרן: Wanegbo Kan: Thank you for giving me the chance to speak.

יורי שטרן: שאחר כך היא דואגת להשוות את הכסף שהעובד מקבל למה שהוא פחות או יותר היה מקבל בסין.

יורי שטרן: זה ענייננו, כי אנחנו אחראים על זה.

יורי שטרן: זה לא ענייני התאחדות הקבלנים, אבל זה ענייננו כמדינה.

יורי שטרן: היו"ר יורי שטרן: אנחנו לא יכולים להיות פה שותפים לשוד,

יורי שטרן: אפרים כהן: יש לנו מומחים שלנו שיודעים לנתח, אלה

יורי שטרן: בזה.

יורי שטרן: שזה לא הפורום המתאים לברר את הטענות העובדתיות.

יורי שטרן: אין לנו שום דבר להוכיח את זה או לא להוכיח את זה, יגידו לנו: לא נכון, וזה לא מקרה שבדקנו ושזה יהיה רציני שנתייחס.

יורי שטרן: פה.

יורי שטרן: באופן כללי.

יורי שטרן: היות שהיא טיפלה במקרה הקודם, אז היא מכירה קצת את העניין, אבל בפירוש אין לנו כאן להגיד על דברים ספציפיים, ולשם כך קיימת מחלקת האכיפה של משרד העבודה, שיש לה סמכויות החקירה ואפשרות לגשת לבית משפט.

יורי שטרן: משה טראוריג: סליחה, היא לא הורשעה בעבירת חוק שכר

יורי שטרן: הכניסה לישראל, לא על חוק שכר מינימום.

דניאלה במברג אנוש: משה טראוריג: על שכר מינימום יכול לעבור רק מעסיק

דניאלה במברג אנוש: דניאלה במברג אנוש: אני אמרתי נכון.

דניאלה במברג אנוש: אתה חוזר וממשיך ואני

אפרים כהן: האזרח באה ונותנת איזה שהוא משפט בומבסטי ובזה היא סיימה את תפקידה.

אפרים כהן: אגף האכיפה של משרד העבודה מופקד על אכיפת חוקי עבודה, ותפקידו לבדוק בצורה יסודית ומעמיקה את העניין.

אפרים כהן: לכן, אם את רוצה פרטים, בבקשה.

אפרים כהן: משרד העבודה בשנת 2000 טיפל בלמעלה מ4,200- מקרים והטיל קנסות.

אפרים כהן: לכן, לומר את המשפט מאגודת זכויות האזרח ובזה לסיים, יש גם טיפול יסודי ומעמיק בכל התחום.

דניאלה במברג אנוש: גדעון עזרא: כתוב: שנתיים או קנס, ומה שאנחנו עושים

דניאלה במברג אנוש: סוהר, גמרת עם התופעה בכל הארץ.

דניאלה במברג אנוש: הכנסת גדעון עזרא.

דניאלה במברג אנוש: היו כמה אנשים בבית

דניאלה במברג אנוש: גדעון עזרא: סלח לי, העובדה שפה בפורום הזה יש

דניאלה במברג אנוש: דניאלה במברג אנוש: זה סיפור אחר, אבל אתה לא שמעת אותי

דניאלה במברג אנוש: שמואל ארד: אני מוחה גם על הצורה וגם על הצגת

דניאלה במברג אנוש: שמואל ארד: בדיוק על זה אני מדבר.

דניאלה במברג אנוש: אנחנו לא מדברים

שמואל ארד: ציפי שינקמן: מי שלא יודע בעצם את העבודה, יכול לדבר

שמואל ארד: שמואל ארד: תארי לעצמך איך נראית חברה כזאת בחוץ,

שמואל ארד: באמת.

שמואל ארד: שתצא צדקתה.

שמואל ארד: חברה מכובדת,

שמואל ארד: היו"ר יורי שטרן: בגלל שזאת חברה מכובדת, אני חושב

קריאה: מזמינים אותה לכנסת?

קריאה: יש כל יום כתבות בעיתונים.

קריאה: אני לא ראיתי שמזמינים חברות לכנסת.

קריאה: זרים.

קריאה: בתחום הזה לדעתי לא כל כתבה היא שווה דיון נפרד, אבל זאת כן.

קריאה: זה לזכותכם, כי זאת סולל בונה.

קריאה: אילו הייתה איזו שהיא התארגנות קבלנית זוטרה, לא הייתי בכלל עושה את זה כך.

קריאה: מצפוני שקט לגבי ההתנהגות של חברת סולל בונה, בהתחשבנויות שלה.

קריאה: אני חושב שחברה כזאת לא תרשה לעצמה זיופים ועיוותים ועבירות בוטות של החוק.

קריאה: מפחיד אותי סיפור אחר, ולזה אני עדיין לא רואה תשובה ברורה או פתרון.

קריאה: אנחנו כל הזמן מדברים על הגורם השלישי שהוא מעורב בעסק, בדרך כלל חברת כוח אדם, במקרה שלכם חברה סינית ממשלתית מכובדת, אבל המשטר שם הוא לא כל כך עונה לתקנים שלנו.

קריאה: מעמד העובדים, מעמד האזרחים מול הגורמים הממשלתיים הוא שונה ממה שאנחנו מכירים.

קריאה: לכן כשאתם מתנערים מאחריות ואומרים: זה החברה, היא זאת שלוקחת את הדרכונים, זה עבירה על החוק שלנו ואתם אחראים, וזה גם מופיע בכתבה.

קריאה: העובדים למרות שקודם היה סיכום עם בנק הדואר שהם יכולים להוציא את זה גם עם כרטיס עובד.

קריאה: סיכום עם בנק הדואר, הסיכום הזה הוא בניגוד להוראות משרד העבודה וזה שונה.

קריאה: יש הוראה חד משמעית של סולל בונה, ולא מאתמול.

קריאה: שבזה שאתם כחברה מכובדת, מובילה, עם פעילות בחוץ לארץ וכדומה, בעלת מוניטין בינלאומי, זה שאתם מפקידים בידי גורם שלישי חלק מהאחריות וחושבים שזה בסדר, ואינני יודע כמה אתם בודקים את זה, ואינני יודע כמה באמת התשובה שהם לא גובים כספים היא תשובה שאין לה עוד איזה שהוא עורף בלתי ידוע פה, אני לא חושב שזה נכון לעשות.

קריאה: זה נראה כפתרון קל, זה בסוף חוזר, אם זה חוזר בכתבות זה עוד טוב, כי זה מאפשר בירור גלוי.

קריאה: משמעית שמי שאחראי להעסקת עובדים בישראל זה סולל בונה ולא מעניין אותנו כל גוף אחר.

קריאה: אפרים כהן: היה ויכוח ולכן הובהר, ואני שמח מאוד

קריאה: היו"ר יורי שטרן: אני חושב שאנחנו אחרי ההבהרות של

קריאה: אפרים אריאלי:

קריאה: החשבון הוא אישי של העובד הסיני.

קריאה: אי

קריאה: היו"ר יורי שטרן: אתם גם לא משטרה ולא מערכת המשפט

קריאה: השותפות הזאת לא יכולה להיות על כתפי החברה הספציפית, זה יותר משרד העבודה ביחד עם משרד החוץ שצריכים לחשוב על מערכת יחסים.

קריאה: ההסכמים הבילטרליים והשקיפות בנושא הזה הם אולי הפתרון, ולא עם כל משטר אפשר להגיע לזה.

קריאה: הגורם השלישי לא יכול להיות אחראי על שום דבר, לא על משכורת, וניכיתם את זה, לא על דרכונים, לא על שום דבר אחר שהוא בתוך מערכת שקופה של יחסי עובד-מעביד.

קריאה: משה טראוריג: מה עם ההתנדבות של מר שאול עמית?

משה טראוריג: היו"ר יורי שטרן: אינני רוצה לדון בזה על רגל אחת.

משה טראוריג: זה

משה טראוריג: היו"ר יורי שטרן: אינני בטוח שהשיטה המרוכזת של תשלום

אפרים כהן: בזמנו, ומשרד העבודה הוא לא מונופול על

שמואל ארד: את העובדים.

שמואל ארד: אולי יהיו לנו עובדים ככה

עזרא ג'אנו: לשולחן, על מה מדובר?

עזרא ג'אנו: מהמשכורת משולמת באמצעות מדור

עזרא ג'אנו: היו"ר יורי שטרן: הכוונה הייתה שמה שעובר דרך מדור

עזרא ג'אנו: הפעילות הזאת.

קריאה: אמרת.

קריאה: אני התכוונתי לשלם.

עזרא ג'אנו: להבטיח שבאמת ייעשה משהו מתוקן, כי אני מסכים להערת היושב ראש, אני מאוד לא בעד הגישה שיש לה אוריינטציה בולשביקית.

עזרא ג'אנו: אבל אם אפשר לתת שירות לחברות ולהבטיח שהעובדים הזרים יוכלו ליהנות מאיזה שהוא הסדר מבוקר ממלכתי, אני מודיע שהשירות ייתן כתף.

עזרא ג'אנו: במדור התשלומים, וכדאי לעשות בדיקה ניטרלית של איך הדבר הזה עובד.

עזרא ג'אנו: יכול להיות שיש בו גרעין שאפשר לאמץ אותו, לא בטוח, אבל מאוד יכול להיות.

עזרא ג'אנו: באחריות של העסקת אלפי עובדים ותשלם

עזרא ג'אנו: היו"ר יורי שטרן: אינני יודע.

עזרא ג'אנו: זה לא העניין כעת.

עזרא ג'אנו: מדינת

קריאה: בשנתיים האחרונות.

קריאה: היו"ר יורי שטרן: אני אומר בסדרי גודל זה אותו הדבר.

קריאה: לא

קריאה: מקרה.

אלי פז: שלעניין של עובדים זרים, שירות התעסוקה, אגף מדורי התשלומים, יקבל דיווחים על השכר ותהיה לו הזרוע של הבקרה ולא הניהול.

אלי פז: משמעות הניהול היא שאם אתה לא שילמת לעובד זר מאוזבקיסטן משהו כתוצאה מאיזו שהיא תקלה, זה הפך להיות בעיה מדינית בין מדינת ישראל לבין אוזבקיסטן.

אלי פז: לכן הנהלת משרד העבודה שקלה את העניין הזה, היא התייעצה עם גורמים שונים, ומצאה שהדרך הטובה ביותר היא למצוא את המודל של הבקרה שלשירות התעסוקה יש הכלים לעשות את זה.

אלי פז: לא נוכל לשנות את זה.

אלי פז: האמירה שלי, אין

אלי פז: היוזמה.

ציפי שינקמן: המבצעת היא גם הזרוע המבקרת יש לזה

ציפי שינקמן: היו"ר יורי שטרן: אמרתי שיש לי ספקות לגבי השיטה הזאת.

ציפי שינקמן: הסיכום שלך לגבי כל האירוע הזה שהיה עם

יורי שטרן: לומר ולהמשיך משהו בעניין הזה.

יורי שטרן: אתה דיברת פה בצורה בהחלט הוגנת לגבי כל העניין של העובדים הזרים, ואני חושב שכדי להשלים את המעגל צריך להמשיך ולדון בצד השני של הבעיה.

יורי שטרן: הצד השני של הבעיה הוא העניין של האכיפה.

יורי שטרן: אני רוצה להבהיר פה בצורה חד משמעית, אני בהחלט מקבל את העניין של האכיפה על תנאי העבודה של העובדים הזרים, וכל שירבו באכיפה, כן ייטב.

יורי שטרן: אני חושב שמבחינת פני החברה, צריך לוודא שהעובדים מקבלים את מלוא זכויותיהם ומשלמים להם את מה שמגיע להם ואף אחד לא עושק אותם.

יורי שטרן: בעניין הזה אין עוררין.

יורי שטרן: מה שאני אומר לא בא להגיד כנגד, אני בא להשלים את הדברים, אני רוצה להבהיר את זה, שלא יגידו שעכשיו אני תוקף בכיוון השני.

יורי שטרן: נתן פרנקל: לא, אני מדבר על העניין שעובדים מגיעים

יורי שטרן: נתן פרנקל: כן, אבל לא עושים כלום.

יורי שטרן: אנחנו מטפלים

יורי שטרן: שאיש לא עושה כלום.

יורי שטרן: אפרים כהן:

יורי שטרן: אני מדבר בעיקר על עניין הגירוש ולא על

שמואל ארד: היו"ר יורי שטרן: אם מספר התיקים שנפתחו, אפילו בצורת

קריאה: ציפי שינקמן: זה לא עושה כלום, כי אתה בעצם רוצה

קריאה: ציפי שינקמן: אתה נתת תלונה, אני באמת אמרתי לך

חגי הרצל: אני חושב שזה לא הוגן, בלשון המעטה, מבחינתה של מדינת ישראל ורשויות האכיפה שיהיה מצב שאלו שהם בסדר ייפגעו מהעניין הזה, שהיום אני יכול להגיד בוודאות שלא קיימת הרתעה בכל מה שקשור לאכיפה של שהייה ללא היתר והפרה של תנאי אשרה, של מה שנקרא ברחנים.

חגי הרצל: אני חושב שאנחנו היום במצב חירום.

חגי הרצל: במצב חירום! עם כל הכבוד, צריך להפסיק עם הקנסות המינהליים ולעבור בדיוק לגרסה שחבר הכנסת גדעון עזרא מדבר עליה, להגיש כתבי אישום.

חגי הרצל: המפתח וריכוז המאמץ הוא במעסיקים.

חגי הרצל: פקחי משרד העבודה הגישו רק כתבי אישום, כי אנחנו במצב חירום, היום כל מעסיק עושה מה שהוא רוצה, ואני לא מדבר על מעסיקים שנמצאים פה, כי אלה שנמצאים פה הם בסדר, יש לנו גם דו-שיח איתם, הייתה לנו גם פגישה איתם במשרד ואנחנו גם התחייבנו שאנחנו נעשה לצורך ההרתעה פעולות נקודתיות של אכיפה של המשטרה בשביל ליצור הרתעה בתחום של הפרה של תנאי אשרה, מה שנקרא ברחנים.

חגי הרצל: רק עכשיו לאחרונה קיבלתי ממר ספי כמה מוקדים של מקומות שיש בהם ריכוז גבוה של ברחנים ואנחנו נטפל בזה, זה בתיאום עם אגף החקירות במשטרה.

חגי הרצל: הגשנו דוח שיוגש עכשיו בפני השר החדש, איך אנחנו רואים כמשרד לביטחון פנים את האכיפה בטווח הקצר ובטווח הארוך.

חגי הרצל: בטווח הקצר אנחנו בהחלט הולכים לתת דגש לעניין הזה של ברחנים, של מפירי תנאי אשרה, בוודאי ובוודאי של אלו שמפירים את חוק הכניסה לישראל.

חגי הרצל: ישבנו בישיבה בעניין מחסור כוח אדם בבניין, אמרתי שכנגד דעתי הכללית, שהיא בעד שחרור העובדים מההצמדה שלהם, מהכבילה שלהם על ידי המעסיקים, אני חושב שבמצב הזה, כן כדאי ללכת גם על הפעילות נגד העובדים שעברו ממעסיק למעסיק, כי אחרת זה פשוט תחום פרוע.

חגי הרצל: יהודית נאות: הרבה זמן מטריד אותי העניין של העובדים

יורי שטרן: יהודית נאות: ההרגשה הבסיסית שלי היא שזה לא חוכמה

יאיר פרץ: הכנסת יהודית נאות.

יאיר פרץ: אין לי מילים על ניהול הישיבות, על האכפתיות ועל שימת הדגש על כל מה שקשור בעניין העובדים הזרים.

יאיר פרץ: שמואל ארד: אני אסביר גם מה קורה בשטח.

יאיר פרץ: לצערנו,

יאיר פרץ: יאיר פרץ: הייתי רוצה לשמוע את אנשי המקצוע.

יאיר פרץ: אתה

אפרים כהן: מה השני צריך לעשות.

אפרים כהן: זה קל מאוד.

אפרים כהן: אנחנו מדברים על עניין אנושי ממדרגה ראשונה, ואנחנו מדברים על עניין בעייתי, ואנחנו מדברים על מה השני צריך לעשות.

אפרים כהן: אני הייתי רק ממליץ שכל אחד שיושב כאן, אם זה התאחדות הקבלנים ואם זה המשרד לביטחון פנים, ואם זה משרד העבודה ומשרד הפנים, בינתיים כל עוד אין שום שינוי בעניין הארגוני או אין הקמת רשות או אין הקמת משטרת גבולות, שכל אחד יעשה את חלקת האלוהים הקטנה שלו.

אפרים כהן: אם אני אתחיל לבקר מה עושה השני, אז פעם זה המעסיקים ופעם למה המשטרה לא מגרשת ופעם למה משרד הפנים לא נותן היתרים, אין גבול לדברים האלה.

אפרים כהן: קורה.

אפרים כהן: היו"ר יורי שטרן: היות שזו הישיבה האחרונה או אחת

שמואל ארד: והמחסור האדיר שיש מבחינתנו, והלקונות שיש ואי האכיפה שקיימת, אני חושב שבזווית הראייה שלנו כמעסיקים, כענף שתלוי בעובדים הזרים היום, היית יושב ראש ועדה הגון והוגן לכל הצדדים, ואני חושב שמיצית באופן עקרוני את כל מה שניתן בתנאים הנוכחיים למצות.

שמואל ארד: ההתאחדות גם רוצה להודות לך על ההגינות שלך ועל הסיוע שלך בהבנת הבעיות האמיתיות שיש לענף שלנו שמתבסס היום, לצערנו, על עובדים זרים, כי אין פלשתינאים, חוץ מהעובדים הישראליים כמובן, אז תודה רבה.

עזרא ג'אנו: ואולי בהזדמנות הזאת גם להודות ליושב ראש הוועדה, חבר הכנסת יורי שטרן, על העבודה שהוא עשה במשך תקופה לא מבוטלת.

עזרא ג'אנו: אני מוכרח לומר שבמשקפיים שלנו אתה נתפסת כשליח ציבור מוצלח ממדרגה ראשונה, ערני וחכם כזה, שגם אם לא תמיד היה מוכן ללכת איתנו בראש אחד, אבל האמינו לי שהסקרנות והחקרנות והענייניות היו אבן יסוד בעבודה ואנחנו אהבנו לעבוד איתך, תודה רבה לך.

אפרים כהן: ששמת על המפה גם את זכויות

אפרים כהן: במעסיקים.

יורי שטרן: דניאלה במברג אנוש:

יורי שטרן: אין ספק שהיית ממש לאורך כל התקופה

נתן פרנקל: בישיבות איתך, ולאור העובדה שאנחנו היום חיים במציאות פוליטית שהרבה מאוד חברי כנסת דואגים בראש ובראשונה לעצמם ולהיות פופוליסטיים, אני מוכרח לומר שבשיחות שיש לי עם חברים, יש די ביקורת על איך שאני רואה את ההתנהגות של חברי הכנסת בחוסר הדאגה שלהם לציבור מזווית ראות עיניי, שכל אחד דואג לעניינים הסקטוריאליים שלו או לעניינים האישיים שלו.

נתן פרנקל: אני מוכרח להגיד שבטיפולך בבעיה בקלות רבה היית יכול להפוך את זה ולהיות בכותרות העיתונים ולבוא בטענות לא צודקות ולעשות מזה הרבה מאוד הון.

נתן פרנקל: אני מוכרח להגיד לזכותך שנהגת בהגינות רבה, ובהתרשמות שלנו, ובעצם אני אומר שאנחנו היינו יכולים להיות פה הקורבן, כי היה קל מאוד להשתלח בנו, זה קל מאוד להשתלח במעסיקים, ונהגת בהגינות רבה, לפחות זאת התחושה שלי, וכשהיית צריך "לתת לנו על הראש, נתת לנו על הראש", אבל "כשקיבלנו על הראש", קיבלנו את זה מאדם שהרגשנו שיש לו זכות מלאה "לתת על הראש", ואני רוצה להודות לך על הדרך שעשית את זה ועל היותך חבר כנסת שאני מעריך אותו מבחינת היושר וההגינות, כאחד הבודדים, לצערי הרב.

נתן פרנקל: חגי הרצל: אני לא יכול שלא להצטרף, כי אני חושב

מתי הכהן: אני חושב שמלבד זה שהייתי בחוץ לארץ לשליחויות קצרות, לא החמצתי אף ישיבה כמעט, אף דיון.

מתי הכהן: זה היה מעניין מאוד, אני העברתי להנהלת המשרד את כל ההתרשמות שלי, ואני חושב שמבחינה בינלאומית גם דאגת לשפר את התדמית שלנו, כי עצם ההשגה של החוק לזכויות העובד הזר וכל התנאים הסוציאליים שיפר מאוד את תדמיתנו בעולם, תודה רבה.

מתי הכהן: תאילנד, בשם שגרירים של מדינות המוצא של העובדים, זאת אומרת, רומניה, סין, פיליפינים, שהוא מודה לי ולחברי הוועדה על כך שהצלחנו לתקן את ביטול ההנחות שהיו לעובדים זרים במס.

מתי הכהן: אנחנו התערבנו ובסוף זה הסתדר והם מודים באמת על כך, וזה מתקשר לעניין הזה.

רחל הולנדר: האחרים.

רחל הולנדר: אני באמת חושבת שהישיבות התנהלו בצורה יוצאת דופן ושונה לטובה מישיבות שאנחנו רגילים להשתתף בהם בפורומים האלה.

רחל הולנדר: זה נעשה בצורה אובייקטיבית, כשבאמת ניתנו לכל הצדדים אפשרויות להתבטא ובדרכי נועם, ואני גם די השתתפתי ובהחלט אני יכולה להגיד שאפילו נהניתי, אז שיהיה לך בהצלחה.

יורי שטרן: אפרים כהן:

יורי שטרן: אי אפשר לשכוח את הגברת תמי ברוך

יורי שטרן: מצליח, אי אפשר להתעלם מזה.

יורי שטרן: יחזקאל כהן: אני מלווה את הכנסת משנת 1977.

יורי שטרן: מאז אני

יורי שטרן: יעקב ניזרי: אני חושב שבבית הזה אין אף ועדה שבעצם

יורי שטרן: אינני יודע אם אני רוצה להודות לך על זה שלימדת אותי משהו בעברית או משהו במדעי ההתנהגות, אינני יודע בדיוק איך לכנות את זה, אבל לימדת אותי שלמינוח "נודניק" יש תכונה בלתי רגילה חיובית.

יורי שטרן: כי פעם כשאתה אומר לבן אדם: הוא נודניק, זה נראה תמיד דבר שלילי.

יורי שטרן: אתה יודע להוציא ממני אין ספור, בא אליך למליאה, יורד אלי לחדר לשגע אותי.

יורי שטרן: מדוע זה דבר שפתאום חיובי כל כך?

יורי שטרן: אתה רואה את הדבקות ואתה מצליח להדביק סביב זה את האנשים סביבך שכבר מוותרים לך על הכל.

יורי שטרן: על העניין הזה באמת יישר כוח, כי המסירות והדבקות שלך בלהצליח ולהדביק את כולנו לעניין, זה מעטים פה האנשים בבית הזה, בדברים יותר מסובכים מאשר עובדים זרים, בלי לפגוע באף אחד, לא מצליחים לעשות את זה ואתה הצלחת.

יורי שטרן: אז על התכונה האישית הזאת אני אומר:

יורי שטרן: כל הכבוד לך!

יורי שטרן: תמי ברוך: שנה ו7- חודשים אנחנו עובדים ביחד, והיו

יורי שטרן: היו"ר יורי שטרן: תודה רבה.

יורי שטרן: אני מודה לכל השותפים.

יורי שטרן: אני

יורי שטרן: אני גם מודה לחברי הכנסת, ונמצאים פה כמה.

יורי שטרן: חבר הכנסת יאיר פרץ, אני חייב, אבל אני לא רוצה להפלות אף אחד, אבל לך מילה טובה במיוחד, ולחבר הכנסת גדעון עזרא, שהוא בכלל לא חבר הוועדה ושמתם לב שהוא היה מגיע ללא מעט ישיבות, ולחבר הכנסת נחום לנגנטל, שלאחרונה פחות, אבל קודם היה די מקפיד.

יורי שטרן: יש היום בכנסת משהו כמו 19 ועדות, וחברי הכנסת נקרעים בין הוועדות האלה, ויש כאלה שיש שם הצבעות ואתה חייב להיות.

יורי שטרן: להיות נוכח בישיבת הוועדה זה תמיד אתגר, באתגר הזה עמדתם הרבה מעבר למה שאני ציפיתי במציאות הקשה הזאת.

יורי שטרן: לא הצלחתי אבל בתקופה הזאת בשני דברים מרכזיים.

יורי שטרן: להגיע לכך שבמיוחד במשבר הנוכחי תהיה לממשלה תגובה מהירה ומענה אמיתי לצורכי המשק, ואני יושב מול הקבלנים ומול החקלאים, ואני רואה את עצמי כאחד האשמים בכך שהאנשים שמשקיעים את כספם ואת זמנם ביצירת מקומות עבודה, בשמירת מקומות העבודה, בפיתוח המשק, יצאו בחודשים האחרונים "פראיירים" מוחלטים.

יורי שטרן: עם כל זה שיש לא מעט עבירות ומעסיקים ככה ומשכירים אחרת, ולא חשוב, אני מכיר את המציאות.

יורי שטרן: בגדול היו למשק הישראלי 120,000 עובדים ונעלמו.

יורי שטרן: זה יצר חור עצום שמתרכז בסך הכל ב2-3- ענפים.

יורי שטרן: הוא לא פרוס באופן שווה בין האזורים, בין היישובים, בין הענפים.

יורי שטרן: הוא מרוכז כל כולו בכמה וכמה סקטורים.

יורי שטרן: אחד מיוצג פה היום בישיבה.

יורי שטרן: לא הצלחתי גם בתחום השני.

יורי שטרן: אני חושב שקידמנו את הדברים, אבל אני חושב שכל המהלך חייב כמה וכמה שינויים.

יורי שטרן: אני בטוח שהעובד לא צריך להיות עובד של מעביד אחד, כי זה מעוות את המערכת ולא קל ליצור מערכת חלופית, כי יש לה בעיות משלה, אבל חייבים לעשות זאת.

יורי שטרן: חייבים היינו לדעתי להגיע להבנות עם מדינות מוצאם של העובדים האלה ולסגור מסגרת בליטירלית של אחריות משני הצדדים, זה היה מבטיח את התנאים הסוציאליים, את רצף התנאים הסוציאליים.

יורי שטרן: זה אולי היה מבטיח את חזרתם של העובדים מבלי שמעסיק יהיה אחראי על כך, כי זה באמת לא ראוי לחברה דמוקרטית שאדם אחד אחראי לא רק על יחסי עובד-מעביד, אלא גם על האדם כולו, שלא יבחר, שלא יצא, שיחזור.

יורי שטרן: זה לא טבעי.

יורי שטרן: קידמנו אומנם את המערכת וכיוונו אותה לכיוון של אכיפה קודם כל מול המעסיקים בעניין של העסקה לא חוקית, אבל כמובן השינוי הוא לא דרמטי.

יורי שטרן: אלה המשימות שלפנינו.

יורי שטרן: אני חושב שהמדינה צריכה לא רק לצורך דמגוגי, אלא גם לצורך אמיתי, אם היא רוצה לא לפרוץ גבולות של העסקת העובדים הזרים, אלא אם אפשר אפילו להקטין, זה לא יצא בזמן הקרוב, אבל גם שהגידול יהיה גידול במינון הנמוך יותר, היא צריכה לתת דוגמה, ולכן אני חושב שהצעת החוק שהוצעה כרעיון בפעם הראשונה על ידי התאחדות הקבלנים טובה ואני אימצתי את הרעיון והנחתי את זה כהצעת חוק.

יורי שטרן: אינני יודע מה יהיו תחומי האחריות שלי במשרד ראש הממשלה.

יורי שטרן: שם אני הולך להיות סגן השר.

יורי שטרן: אינני יודע אם להיות סגן השר זה יותר טוב מלהיות יושב ראש הוועדה, אני לא בטוח, לכן אני אומר שזה טעון בדיקה.

יורי שטרן: אני מניח שאחד התחומים שאני כן אקבל יהיה כל מה שנוגע לקשרים עם רוסיה והעלייה משם, עם חבר העמים ומזרח אירופה.

יורי שטרן: מאוד יכול להיות גם שבמסגרת משרד ראש הממשלה, שבו מקימים לפעמים צוותים בין-משרדיים לפתרון בעיות אלו או אחרות, יהיה לי גם חלק בהמשך טיפול בעניין הזה.

יורי שטרן: אתמול אני דיברתי עם מר שלמה בניזרי, שהוא שר העבודה הנכנס, ואני קבעתי איתו שכעבור זמן קצר שהוא יתיישב במשרדו, אנחנו נשב בשיחה רצינית מאוד ואני אעביר אליו את המסקנות שלי מהעניין.

יורי שטרן: כעת כשאין לי שום אינטרסנטיות אישית בעניין הזה, אני כותב מכתב ליושב ראש הכנסת, לאור המצב שנוצר להעלות את דרגת הוועדה ולהפוך אותה לוועדה קבועה.

יורי שטרן: כמו שדיברנו, העניין הזה יהיה הרבה יותר מרכזי והרבה יותר קבוע וכבד בחיי החברה.

שי סומך: בתחילת המושב פנית אל שר המשפטים וביקשת שנציג של משרד המשפטים ישתתף בישיבות ואנחנו מאוד השתדלנו.

שי סומך: זו הייתה חובה מאוד נעימה, הדיונים היו ענייניים, שיטתיים ואובייקטיביים, ותמיד באווירה נעימה, וכל אדם יכו היה לדבר ולא הפסיקו אותו, זה היה מאוד טוב.

שי סומך: היום במדינת ישראל כאשר עובד עוזב את המעביד שלו, אז הוא מפר את תנאי השהייה.

שי סומך: קראו לו שוהה לא חוקי או מפר את תנאי האשרה, ובמקרה כזה צריך לגרש אותו.

שי סומך: לא צריך להחזיר אותו למעביד, למעביד אין שום זכות עליו.

שי סומך: היו"ר יורי שטרן: גם אני בדרך כלל מקפיד שלא נשתמש

שי סומך: שמואל ארד: לצערי, המצב מאוד לא טוב.

שי סומך: ענף הבנייה

שי סומך: מחודש דצמבר, מהחלטת הממשלה ועד היום, 280 חברות קבלניות שהעסיקו את הפלשתינאים החוקיים ואחרי שהוצהר וסוכם כבר במשך חודשיים שהכל מוכן והכל בחלוקה, עד היום חילקו במסלול הזה לחברות הכי פגועות 555 עובדים וקיבלו 120 חברות מתוך 270 חברות.

שי סומך: 150 חברות עדיין לא קיבלו עובד אחד.

שי סומך: הן גוססות, הבנקים סוגרים להן חשבונות, מפטרים עובדים, ואתם תראו מה יקרה במשק בחודשיים הקרובים.

שי סומך: אין לזה הסבר, אין לזה הצדקה, זה פשוט לא מומש, ויותר מזה, עוד הורידו את המפתחות מ3- ל1- ל4- ל1-.

יורי שטרן: שמואל ארד: לא צריכים רזרבה ולא שום דבר.

יורי שטרן: פשוט

יורי שטרן: החלק השני שעבד טוב זה המסלול שסוכם על ידי שירות התעסוקה, ואת זה אני אומר לזכותם, כי איפה שמגיע להם קרדיט, מגיע להם.

יורי שטרן: זה מסלול המשך שנועד עוד פעם לתת חמצן והוא המשיך פרוייקטים שהשירות אישר בשנת 2000 ונמשכים גם בשנת 2001.

יורי שטרן: פה זה עבד יפה מאוד.

יורי שטרן: שמואל ארד: נכון.

יורי שטרן: הייתי אומר שזה המשך המכסה, כי

יורי שטרן: נכנסנו לשנת 2001, אנחנו מקבלים עובדים, מאות חברות שלנו מקבלות עובדים דרך ועדות בשירות התעסוקה.

יורי שטרן: הוועדה הראשונה שהייתה צריכה לדון בבקשות של מאות חברות, מדובר על למעלה מ450- חברות, הייתה צריכה להתחיל ב1- בינואר 2001.

יורי שטרן: התיקים ברובם הגדול שוכבים בשירות התעסוקה מחודש נובמבר, כשאז הם ביקשו מהקבלנים להעביר להם תיקים עם פרוייקטים ל2001-.

יורי שטרן: אנחנו בחודש מרס, הפסדנו כבר רבע מהשנה, לא התקיימה עדיין ועדה אחת, לא ניתן עובד אחד לחברות שיש להן פרוייקטים חדשים לשנת 2001.

יורי שטרן: אפילו לא עובד אחד.

יורי שטרן: הענף גוסס, מאות ואלפי פרוייקטים עומדים, מעגל האבטלה הישראלי מתרחב.

יורי שטרן: אני חושב שזה דבר חמור מעין כמוהו, אני חושב שזה לא תקין.

יורי שטרן: אמרתי שהמכסה הכללית היא 41,000 עובדים.

יורי שטרן: ברור לכולם שאנחנו מחכים שתהיה ממשלה ויהיו שרים, שהענף הזה לא יכול לחיות, חסרים לו 60,000 פלשתינאים.

יורי שטרן: אי אפשר להחזיק ענף בנייה במדינת ישראל עם פער כזה ואנחנו נצטרך לקבל לפחות עוד 20,000 עובדים.

יורי שטרן: אנחנו בבג"צ נגד הממשלה, כבר חודשיים, לצערנו, הבג"צ עוד לא דן בזה.

יורי שטרן: אלה הדברים, אני רואה את זה בחומרה רבה מאוד, יש מאות חברות שלא מתפקדות במשק היום.

יורי שטרן: זה יהיה פשוט חוסר אחריות מצידה של מדינת ישראל ליצור מצב שבו מעסיקים חייבים לקחת פלשתינאים.

יורי שטרן: אסור לנו היום, אחרי כל מה שקרה, להעמיד את המעסיק במצב שהוא צריך לבחור בין פרנסתו לבין ביטחונו האישי.

יורי שטרן: האדם צריך לשרוד כלכלית או לשרוד פיזית, זאת פשוט דילמה איומה.

יורי שטרן: אין לנו שום זכות כמדינה להכניס את האנשים לתוכה.

יורי שטרן: זה לא שאנחנו מעמידים את השאלה הזאת מול כל אזרח בישראל וכולנו מתחלקים באחריות או בסיכון.

יורי שטרן: יש לך 2 ענפים שהם חייבים לקחת על עצמם את הסיכון הזה.

יורי שטרן: למה?

יורי שטרן: השולחן, בשנת 1999 העובדים החוקיים בישראל – 70,000 עובדים, מתוכם 20,000 עובדים סיעודיים.

יורי שטרן: אני מדבר על חודש ינואר 2001 – אנחנו הגענו ל93,000- עובדים, אם תוריד את 23,000 העובדים הסיעודיים, 70,000 עובדים אחרים.

יורי שטרן: עובדים.

יורי שטרן: נכון ש20,000- עובדים לא חוקיים, וזה דבר חמור, גם לא חוקי וגם מסוכן, ממשיכים לעבוד.

יורי שטרן: גם ההגדלה הזאת של 20,000 איש כנגד אובדן 100,000 איש, משאירה אותנו עדיין עם מחסור של 80,000 ידיים עובדות.

עזרא ג'אנו: מציגים עניין, בדרך כלל הם יונקים את דבריהם מאיזה שהוא מקור, ובדרך כלל אנשים בכובעים שונים מדברים באופנים שונים.

עזרא ג'אנו: כשסנגור וקטגור מדברים על עניין, אז שימו לב איך שני אנשים מדברים על אותו עניין ממש, כשזה אומר א' והשני אומר י"א.

עזרא ג'אנו: המבחן האמיתי, ובזה מצטיינים בתי המשפט שלנו, המבחן האמיתי הוא מבחן העובדות, מבחן האמת.

עזרא ג'אנו: אני חושב שאין מקום למחלוקת בשאלה של צורכי המשק, במקרה הזה צורכי ענף הבניין.

עזרא ג'אנו: אני גם חושב שהעובדות בדבר המחסור שנוצר בגין הסגר הפלשתינאי, העובדות הן נכונות.

עזרא ג'אנו: תמיד יש שאלה איך מודדים אותן, אז יש מקורות כאלה של נתונים, יש מקורות אחרים של נתונים.

עזרא ג'אנו: נדמה בעיניי שהייתה הסכמה שבעצם הרישומים על מספר הפלשתינאים החוקיים שעבדו בענף הבניין ונחסרו מן הענף בגין הסגר הוא משהו כמו 20,000 איש.

עזרא ג'אנו: הייתה החלטת ממשלה לפיה מוסיפים 9,000 עובדים מהם 7,000 עובדים לענף הבניין, ואני חושב שמר שמואל ארד צודק בזה שהקצב לא היה מדהים.

עזרא ג'אנו: קצב ההשמות של הפועלים החדשים האלה לא היה מדהים.

עזרא ג'אנו: שמואל ארד: מר עזרא ג'אנו, אני מצטער מאוד.

עזרא ג'אנו: קראתם

עזרא ג'אנו: עזרא ג'אנו: מר שמואל ארד, אתה הולך לשאלה ממתי

עזרא ג'אנו: שמואל ארד: כן.

עזרא ג'אנו: במסלול הזה, כי השירות עד היום הוא

עזרא ג'אנו: שבועות.

עזרא ג'אנו: נובע מהשותפים, וצריך להבין, כשאתה עושה דבר בעצמך, אז זה תלוי רק בך.

עזרא ג'אנו: אבל כשאתה עובד עם לקוחות שמגיעים אליך בקצב שהם מגיעים.

עזרא ג'אנו: ..

עזרא ג'אנו: זמן?

עזרא ג'אנו: תגיד אתה.

עזרא ג'אנו: בדרך של הרצאת דברים, אחר כך השאלות.

עזרא ג'אנו: מכל מקום מסתבר, ואלה העובדות שיש בפנינו, שגם בעניין של הזרמת ההיתרים לתחליף פלשתינאים, אנחנו את כל המהלך הזה השלמנו.

עזרא ג'אנו: אני מודיע לך.

עזרא ג'אנו: אנחנו הזמנו את כל האנשים, כל מי שרוצה לבוא, יכול היום לבוא ולקחת היתר.

עזרא ג'אנו: אין שום סיבה בעולם למה לא יבואו.

יעקב ניזרי: האינטרסים שלכם ולא שמנו.

יעקב ניזרי: כולם כולל השיפוצניקים?

יעקב ניזרי: אתה אמרת

שמואל ארד: חברות?

שמואל ארד: תגיד לי אתה את האמת פה בשולחן לכמה חברות שלחתם הודעות לבוא לקחת היתרים.

יעקב ניזרי: שמואל ארד: קודם כל הגענו ל80- אחוז, אני שמח.

שמואל ארד: יעקב ניזרי, תגיד לי לכמה חברות שלחתם

שמואל ארד: עזרא ג'אנו: מר שמואל ארד, אני אמרתי את מה שאומר

שמואל ארד: היו"ר יורי שטרן: השנה המכסה שנקבעה על ידי הממשלה

קריאה: היו"ר יורי שטרן: מה זאת אומרת לא נקבעה?

קריאה: זה המשך

עזרא ג'אנו: זרים.

שמואל ארד: חודשים בשנת 2001 לא התחילו.

שמואל ארד: למה לא

שמואל ארד: נתן פרנקל:

שמואל ארד: אנחנו היום עובדים עם אשרות לשנת 2000,

שמואל ארד: שמואל ארד: ובתוך זה יש מאות חברות שלא היו להן

שמואל ארד: הקצאות לשנת 2001.

שמואל ארד: 2001.

שמואל ארד: לא לשלל האישורים הקודמים,

שמואל ארד: עזרא ג'אנו: עדכון – אותם אישורים שתוקפם אמור היה

קריאה: עזרא ג'אנו: זה סוכם שלשום בלילה.

קריאה: דרך אגב, לו הייתי

שמואל ארד: אתם לא מבינים את זה?

שמואל ארד: הפסיקו לעבוד.

עזרא ג'אנו: שמואל ארד: אז תתנו לאלה.

עזרא ג'אנו: לאלה אתם גם לא נותנים.

יורי שטרן: עם הנתונים לפי ההגדרות שלכם וזה פשוט מזכיר לי איזה שהוא מצב שאנשים דנים בתוך החדר הסגור אם עכשיו זה יום או לילה, במקום לפתוח את הווילון, להסתכל החוצה ולראות שזה לילה למשל.

יורי שטרן: כל אחד שמסתובב בארץ, ובטוח שגם אתה, רואה את אתרי הבנייה המשותקים.

יורי שטרן: לזה אין חולק.

יורי שטרן: זאת אומרת שמשהו פה לא עובד.

יורי שטרן: אני לא יודע למה ואיך, ואני בטוח שהקבלנים אינם אויבים לעצמם.

יורי שטרן: אם קיבלתם החלטה על הארכת האישור, זה בשל עצמו דבר נכון, אבל הוא פותר בעיה באופן חלקי, כי הוא לא חל על היוזמות החדשות, ומצד שני יש עובדים שחייבים לחזור בזמן.

יורי שטרן: נאמר ובמרס הוא בכל זאת עוזב, גם אם אתה הארכת לו את הוויזה, הוא סיני שחייב לעזוב והם מוגבלים מבחינת המצב שלהם שם.

יורי שטרן: לכן זה פתרון שמוריד את הלחץ, אבל הוא לא פותר בעיה.

עזרא ג'אנו: ואותה הרצנו, והוספנו עליה עוד 7,000 אישורים חדשים.

עזרא ג'אנו: מר שמואל ארד, אני מקשיב לכל מילה שאתם אומרים.

עזרא ג'אנו: לפני שתי דקות עשיתם חיסור מ34,000- אישורים מינוס 7,000 אישורים, ועכשיו אני מקווה שאתם מבינים שזה לא 34,000 אישורים מינוס 7,000 אישורים, אלא 34,000 אישורים פלוס 7,000 אישורים.

נתן פרנקל: אישורים.

עזרא ג'אנו: שאנחנו מריצים אותם הלאה, פלוס 7,000 אישורים שאישרנו חדשים, פלוס 1,200 אישורים שבאו במסלול הפלשתיני.

עזרא ג'אנו: רבותיי, אני רוצה שתדעו שנכון להיום מספר העובדים הזרים גדול.

עזרא ג'אנו: הפוליטי, אבל אני משער כאזרח המדינה הזאת, שהערכת המצב של יושב ראש הוועדה היא הערכה נכונה על מה שעתיד לקרות.

עזרא ג'אנו: זה לא ענייני כפקיד מדינה.

עזרא ג'אנו: זה עניינה של הממשלה, של הכנסת, שיחליטו, אנחנו נבצע.

עזרא ג'אנו: שימו לב איזה מאמץ אדיר מושקע כדי שנוכל לשמור על המסגרת ולתת לכם את הכלים שהממשלה מקצה לנו את הטוב ביותר.

שמואל ארד: היו"ר יורי שטרן: השאלה המרכזית כעת האם יש לכם תאריך

שמואל ארד: החדשות?

שמואל ארד: מחודש ינואר אומרים לנו את זה.

עזרא ג'אנו: מהלך.

עזרא ג'אנו: תעקבו קצת אחרי השירות הזה במהלכים שבעיני הציבור הם עניין של מעשה יום יום, ואני אומר לכם, המעשים הם מעשים דרמטיים.

עזרא ג'אנו: דבר שלכאורה הוא פשוט מאוד, החלטה על העברת מרכז הכובד בטיפול בעניין העובדים הזרים בבניין מרחובות לירושלים.

עזרא ג'אנו: על פניו זה נראה עניין מאוד טריוויאלי, עניין מאוד פשוט.

עזרא ג'אנו: אני מודיע לכם, אני לא מוכן לפרוש, לא נכון לפרוש בפני הוועדה את האימפליקציות שיש עם המעבר הזה, אבל אני מודיע לכם שזאת הייתה מלחמת גוג ומגוג.

שמואל ארד: עזרא ג'אנו: נכון, אני מודה לך.

שמואל ארד: אני רוצה שנבין

יורי שטרן: שמואל ארד: יש פיגור של 3 חודשים למאות חברות.

יעקב ניזרי: היו"ר יורי שטרן: ביום שלישי הבא תהיה ישיבת הוועדה?

יעקב ניזרי: שמואל ארד: יש מאות תיקים שם.

יעקב ניזרי: אתה יודע מה זה

יעקב ניזרי: היו"ר יורי שטרן: אף אחד לא חייב אתכם לעשות את המעבר

יעקב ניזרי: פנימי שנפל בעיתוי הלא נכון.

יעקב ניזרי: פה מקלות.

יעקב ניזרי: אמיתית שלכם היום להציל את המשק.

עזרא ג'אנו: היו"ר יורי שטרן: אין פה תנאים.

עזרא ג'אנו: אפילו אם הקבלנים

עזרא ג'אנו: לצרכים האמיתיים, אני מודיע לך שאני

עזרא ג'אנו: היו"ר יורי שטרן: כאשר בא אליך אדם רעב ואתה מתחיל

שמואל ארד: מונחים, למעלה מ500- תיקים, בשירות התעסוקה.

שמואל ארד: אני יודע על יותר.

שמואל ארד: גם את הנתונים שהבטיחו שהם יהיו שקופים, אנחנו לא מקבלים.

שמואל ארד: אני מדבר על מאות חברות שיש להן פרוייקטים חדשים לשנת 2001.

שמואל ארד: היו"ר יורי שטרן: הקצב חייב להיות אחר, עם כל הבעיות

שמואל ארד: כל יום שעובר.

שמואל ארד: להיעשות גם בתחום הבניין.

שמואל ארד: אני פונה לראש הממשלה הנבחר, היום הוא נשבע, אני גם דיברתי איתו על זה, אני פונה אליו בבקשה לראות את המצב כמצב חירום, לטפל בו בדחיפות.

שמואל ארד: אני פונה למר שלמה בניזרי שר העבודה הנבחר, לתת עדיפות.

שמואל ארד: אני מציע לכם, אתם לא צריכים לעמוד כילדים מול מורה כשהדיונים האלה יתחילו.

שמואל ארד: להפך, כל מה שאתם יכולים לעשות היום, היום ולא בעוד שבוע, עם כל הבעיות הטכניות, זה להיכנס מיד בתדירות גבוהה, ואני בטוח שזה לא קל, ואני בטוח שיש לכם בעיות גם עם קבלת הבקשות.

שמואל ארד: הבירוקרטיה של מדינת ישראל.

שמואל ארד: אף אחד.

שמואל ארד: תבואו בתלונה, תזעקו, תכתבו מכתבים, תשלחו העתקים לנו, אנחנו גם נצעק ונזעק.

שמואל ארד: אתם חייבים לספק את הסחורה, והסחורה שלכם זה אישורים, ומדובר בשנת 2001 שעוד מעט הרבעון הראשון שלה נגמר.

שמואל ארד: אני לא אומר שום דבר על הסיבות.

שמואל ארד: בטוח שיש הרבה סיבות.

שמואל ארד: זה צורך מחייב לעזור לענפים האלה, ואני עוד לא יודע מה קרה בחקלאות, אם התחלתם לחלק את האישורים או לא.

יעקב ניזרי: פלשתינאים, יצאו כבר.

יעקב ניזרי: היו"ר יורי שטרן: בסדר.

יעקב ניזרי: תבדקו ותגידו מתי אתם יכולים

יעקב ניזרי: יעקב ניזרי: זה נשמע שיש פה איזה שהוא ואקום שנוצר

שמואל ארד: התעסוקה שיבדקו.

שמואל ארד: שוב חוזרים

יורי שטרן: מדומה.

יורי שטרן: במציאות המדומה עבדו 20,000 פלשתינאים.

יורי שטרן: במציאות האמיתית עבדו 60,000 עובדים בענף הבניין.

יורי שטרן: נכון שקודם כל מגיע טיפול נאות למי שעשה את העבודה שלו כחוק, אבל כשהמחסור האמיתי הוא 60,000 איש, אז מה קורה?

יורי שטרן: אותו אחד שעמד בדרישות החוק, היום אצלו נוצר חור, חור עוד יותר גדול, כי העובדים שלו כבר מזמן עברו לאחרים שאצלם עבדו למשל העובדים הפלשתינאים הלא חוקיים.

יורי שטרן: זה מחסור מתגלגל.

יורי שטרן: אי אפשר לא לראות את הנתונים האלה.

יורי שטרן: זאת אומרת, זה 7,000 אישורים, עשירית בערך ממה שהיה בענף ולא שליש ממה שהיה.

יורי שטרן: נכון שאתם מטפלים בבקשות של אלה שעבדו כחוק, אבל הם חלק מהמחסור הזה.

אלי פז: החליטה שההיתר להעסקה שלהם יסתיים

אלי פז: שמואל ארד: לא יסתיים.

אלי פז: יש דיון בממשלה על ההמשך.

אלי פז: שאני אמרתי אותה, אלא מפני שלכאורה 7,000 האישורים הם לא נמצאים עכשיו על השולחן, ואם אכן הצורך הזה קיים, אז אני מציע גם להתאחדות הקבלנים וגם למשרד הבינוי להעלות את העניין הזה, משום ששירות התעסוקה היום מנוע, אם המנהל הכללי רוצה לעמוד בהקפדה על פי החלטות ממשלה, מנוע מהנפקת 7,000 ההיתרים האלה בגלל קוצר הזמן.

אלי פז: היו"ר יורי שטרן: נאמר פה על ידי מר הרצל גדז' שהוא מצידו

אלי פז: הרצל גדז': גם את 7,000 האישורים האלה אין סיכוי

אלי פז: היו"ר יורי שטרן: משרד הפנים פותח את זה לשנה.

אלי פז: זה רק המעביד הישיר.

אלי פז: אולי בצדק אומר מר יעקב ג'אנו שהקבלנים לא התייצבו ולא רצו אליו לקבל את העובדים.

אלי פז: כי חלק מהקבלנים עובדים דרך קבלני משנה.

אלי פז: אותו קבלן משנה הוא היחיד שיכול להביא את העובדים.

אלי פז: בגלל כל מה שקרה, הוא כבר מזמן איננו, הוא התמוטט, ואותה חברת בנייה שיש לה הפרוייקט, שאתה בא לאתר ואתה רואה שהיא עומדת, היא לא יכולה לפנות בכלל לשירות התעסוקה לקבל עובדים ואז התהליכים הם כאלה שהם לא יכולים להגיע.

אלי פז: הבסיסית היא שהאנשים בכלל אינם שקרנים והאנשים בדרך כלל לא עושים את ההפך מהאינטרס שלהם.

אלי פז: כל מה שקורה בענף הבנייה זאת התמוטטות.

אלי פז: ישנם נתונים ואתם יכולים לראות כמה מטרים פתחו הקבלנים בהתחלות החדשות.

אלי פז: אלה דברים בדוקים, הם לא תיאורטיים.

אלי פז: אתם צריכים לראות את זה כסיבה לבדיקה ולא כסיבה לשבת ולחכות עד שיבואו.

אלי פז: אני מבקש לקיים את הישיבה הזאת לכל המאוחר ביום שלישי, אבל אם אפשר להקדים.

אלי פז: לקבוע לוח זמנים נוקשה ולשבת עם התאחדות הקבלנים.

אלי פז: יש לכם זמן, שבו עוד עכשיו ותקבלו את ההסברים איפה הדברים האלה לא נפגשים.

אלי פז: כי לא יכול להיות שהם סתם לא באים ולא יכול להיות שהם לא באים מפני שיש להם עובדים, כי אין להם עובדים.

אלי פז: לכן כנראה זה בנוי כנוהל בצורה כזאת שהם לא יכולים להיענות לו.

אלי פז: בבקשה, נסו להבהיר זה לזה כי משהו פה לא מסתדר גם אצלי.