הוועדה המיוחדת לבחינת בעיית העובדים הזרים, כנסת 15, פרוטוקול מספר 54, 2001-02-21 00:00

יורי שטרן: כישיבת חירום.

יורי שטרן: בעיניי לפחות היא עוסקת במצב אבסורדי במיוחד.

יורי שטרן: קודם התמודדנו עם המדיניות הממשלתית, ומרגע שסוף סוף הממשלה שינתה את דעתה וכביכול הלכה לקראת החקלאים והבינה את האסון שפוקד את הענף החשוב הזה ואת האנשים שעוסקים בו, עברו, אם אינני טועה, כבר חודש וחצי אם לא יותר, והדבר לפי כל הדיווחים שאני מקבל לא זז, וזה מצב שלא ייתכן, ואני אומר שאני פשוט מבקש מהחקלאים לתבוע באופן אישי כל אחד שעוסק בזה.

יורי שטרן: זה לא יכול להיות בשום סיבה ושום תירוצים.

יורי שטרן: אני רוצה קודם להבין מה המצב ואיפה באמת הדברים האלה תקועים.

יורי שטרן: ה2,000- עובדים ואני לא התכוונתי לדבר

יורי שטרן: היו"ר יורי שטרן: 2,000 עובדים זאת הייתה בעצם תוספת.

יורי שטרן: שמישהו ישיב כאן מה קורה עם 2,000 העובדים, אבל אני רוצה לדבר על הנושא באופן כללי.

יורי שטרן: כאשר מדברים על משקים גדולים, כבר אי אפשר יותר לדבר על עבודה עצמית.

יורי שטרן: במשקים גדולים העבודה העצמית זה כוח ניהול בלבד.

יורי שטרן: במשקים גדולים זה כמו בתעשייה, זה כמו בהיי-טק, העבודה השכירה היא תשומה, כמו שמים תשומה, וכמו שדלק תשומה.

יורי שטרן: עבודה שכירה היא תשומה.

יורי שטרן: במשק של עשרות דונמים, כמו שאמרתי, אם אין לנו התשומה של העבודה השכירה, המשק חדל להתקיים.

יורי שטרן: המדיניות בעבר הייתה שהצורך בעובדים שכירים בחקלאות מכוסה בשלושה מקורות.

יורי שטרן: שכבה קטנה של עובדים ישראליים, שהיא בדרך כלל שכבת הניהול או התמיכה המקצועית.

קריאה: יוסי ישי: אף אחד לא מדד את זה, ובתוך ה20,000-

יוסי שריד: אני אומר מספרים שאני מכיר, ומספרים שאינני מכיר אינני אומר אותם.

יוסי שריד: אני אומר בגדול מתוך ההיכרות, לא נולדתי אתמול, אני 25 שנה בתוך המערכת החקלאית מהזווית המקצועית, ואני יודע שהשכבה הישראלית בתוך המשק החקלאי זה בעלי המשקים ועוד מסביב איזה שהוא קטע שבמשקים הגדולים שתומכת ניהול או תומכת ניהול הייצור.

יוסי שריד: זה הקטע הישראלי במסחר.

יוסי שריד: את היתרה כיסו העובדים הפלשתינאים והעובדים הזרים.

יוסי שריד: בלי התשתית הזאת, החקלאות איננה יכולה להתקיים.

יוסי שריד: פחות או יותר שרדנו את השנים האחרונות בקומבינציה כזו או אחרת כשהממשלה קיבלה החלטה לגבי תמהיל נכון של עובדים פלשתינאים ועובדים זרים.

יוסי שריד: הגיע המשבר בספטמבר ואז ביום אחד נעלמו לנו העובדים הפלשתינאים, אז יש ויכוח האם מדובר ב7,000- עובדים או ב16,000- עובדים או ב20,000-.

יוסי שריד: המספרים אינם מדויקים, תלוי מאיזו זווית אתה רואה את זה.

יוסי שריד: חברים יקרים, זה מצב בלתי אפשרי.

יוסי שריד: בדיונים הראשונים עוד בוועדת הכספים אני אמרתי שהחקלאות זקוקה בשלב ראשון ומיידי למשהו כמו 2,500-3,000 עובדים.

יוסי שריד: התקבלה החלטת ממשלה באיחור על 2,000 עובדים.

יוסי שריד: אני מבין שעד לרגע זה העסק הזה לא מתבצע.

יוסי שריד: כל העניין של חידוש קליטת עובדים במקום הוויזות שהתפנו, לפחות מהשטח, מהסיורים שאני שומע, זה לא מתבצע.

יורי שטרן: יוסי ישי: גם מים, ואמרנו שבדיוק את אותו הדבר

יורי שטרן: אם בסופו של דבר ההסכם הזה ייחתם, אני מקווה מאוד, עד כמה שזה תלוי במשרד החקלאות, עניין עובדים שכירים בחקלאות יתנהג כמו שהשקעות בחקלאות מתנהגות, שאני בטוח שכל אלה שיושבים סביב השולחן, כולל הלובי החקלאי, תהיה להם מעט מאוד ביקורת על מדיניות ההשקעות במשרד החקלאות.

יורי שטרן: אני רוצה שהקצאת העובדים הזרים תהיה באותה מתכונת.

יורי שטרן: יוסי ישי: לכן בתחילת דבריי דיברתי על הטווח הקצר

יורי שטרן: יוסי ישי: אף אחד.

יורי שטרן: אני מרשה לעצמי כמי שבא מהצד

יורי שטרן: גדעון עזרא: אני חושב שהדיון הזה הוא לא כל כך בזמן.

יורי שטרן: כל העניין של אי עבודת פלשתינאים - אני חושב שחבר הכנסת אריאל שרון ישנה את הדבר הזה.

יורי שטרן: לפי דעתי, הוא יתמוך תמיכה חזקה מאוד בחזרה של פלשתינאים לעבודה.

קריאה: גדעון עזרא: רגע, סליחה.

קריאה: אתה יכול להגיד מה שאתה

קריאה: גדעון עזרא: אני מדבר איתך על רצון לשנות את

קריאה: קריאה: מה תעשה בסגר הבא?

קריאה: עוד פעם הפרי יהיה

קריאה: גדעון עזרא: תן לי להגיד לך כמה מילים על הסגר הזה.

קריאה: קריאה: גם חבר הכנסת אריאל שרון יעשה את זה.

קריאה: הוא מכה למי שמעסיק אנשים כחוק.

קריאה: אני יכול להגיד לך על בית אריזה רציני מאוד בשרון…

קריאה: ספטמבר ועד היום הזה, לא הפסידו יום עבודה אחד.

קריאה: אני מכיר כאלו שמעסיקים כחוק עם לשכת התעסוקה שהפסידו את העובדים שלהם, ואין מקום לעשות סגר אם בצד השני, בצד הישראלי, אין אכיפה.

קריאה: אתמול סיפר לנו ראש המטה הכללי בוועדת חוץ וביטחון שיש 10 קילומטר של גדר בעזה שלא קיימת, שהפלשתינאים הפילו.

קריאה: זה היה בשבילי חדש, אני לא ידעתי את זה.

יורי שטרן: גדעון עזרא: לא ברפיח, זה כנראה באיזה שהוא מקום

יורי שטרן: קריאה: זה איש של שלטון של שנה וחצי, על מה

יורי שטרן: גדעון עזרא: לכן אני תומך שהגוף הקבוע של החקלאי,

קריאה: להם עובדים בכלל?

קריאה: היו"ר יורי שטרן: סליחה, הדיון אצלנו קצת יותר מסודר ממה

קריאה: גדעון עזרא: הרי אתה לא תקבל, אני אומר ומסביר לך.

קריאה: פסל כוח זר.

קריאה: ראש הוועדה תקופה ארוכה מנסה לעזור, חבר הכנסת גדעון עזרא מציג פה תיזה.

קריאה: אנחנו לא בשוק.

קריאה: הבעיות הן כבדות משקל והצעקות פה לא עוזרות להתקדם.

קריאה: יש פה עמדות, תנו להציג בצורה מסודרת.

קריאה: גדולה בהעסקת פלשתינים היא בגוש קטיף.

קריאה: שאלתי אותם: "למה אתם לא מעסיקים תאילנדים?", אתה יודע מה הם אמרו לי?

קריאה: את הכסף שאני צריך לשלם לפלשתינאי מחאן-יונס מול הכסף שאני משלם לתאילנדי, זה לא כדאי לי להעסיק תאילנדי, אני פושט את הרגל.

גדעון עזרא: היו"ר יורי שטרן: חבר הכנסת גדעון עזרא, אני לא מסכים

גדעון עזרא: לגלות הבנה בעניין הפלשתינאי, זה יהיה

גדעון עזרא: היו"ר יורי שטרן: אבל זה לא תלוי רק בו.

גדעון עזרא: הוא יכול להראות

גדעון עזרא: גדעון עזרא: זה לא שייך.

גדעון עזרא: אין שום קשר, מניסיוני

גדעון עזרא: שעובדים בישראל לבין הפיגועים, ואני מצטער על המקרה של אזור, הוא די יוצא דופן במערכת הכללית.

אפרים כהן: פלשתינאים נכנסים למדינה בצורה לא

גדעון עזרא: היו"ר יורי שטרן: אני ראיתי כמוכם את השדות מלאים פרי

גדעון עזרא: היו"ר יורי שטרן: זה לא פותר את הבעיה.

גדעון עזרא: אנחנו לא מדברים

יוסי שריד: אחרי שסיכמנו עם המנהל הכללי של שירות התעסוקה שהוא מקבל את העמדה שלי, טיוטת ההסכם הייתה מוכנה.

יורי שטרן: יוסי ישי: גם עכשיו אני מופתע שהסכימו לקבל את

יורי שטרן: שהוא באמת עובר תקופה אולי הקשה

יוסי שריד: היו"ר יורי שטרן: שורד בקושי, ולא כולם שורדים.

יוסי שריד: אולי הענף

יוסי שריד: אפרים כהן: אדוני, יש לי הצעה.

יוסי שריד: בוא נשמע את הנציג של

יוסי שריד: היו"ר יורי שטרן: לפני כן אני רוצה לשמוע כמה מהחקלאים.

יוסי שריד: הייתה בכלל בתחום משרד החקלאות.

יוסי שריד: זה

יוסי שריד: היו"ר יורי שטרן: לא, אני מדבר על שיטת המכסות.

יוסי שריד: שיטת

יוסטה בליור: בעניין.

יוסטה בליור: באמצעות הוועדה הזאת ובאמצעות מאמצים עצומים שעשינו, ישנה החלטה מה31- בדצמבר של הממשלה לשנות קצת את הכיוון, להוסיף 2,000 עובדים בחקלאות ולהוסיף 5,000 עובדים לבנייה.

יוסטה בליור: ב10- בינואר הייתה ישיבה אצל שר העבודה, ושר העבודה הוציא הנחיות עבודה מסודרות איך לגרום לכך שזה יקרה.

יוסטה בליור: 40 יום אחרי זה לא קרה כלום.

יוסטה בליור: זה תמצית העניין.

יוסטה בליור: אנחנו מקבלים פה כל מיני החלטות, ואם לא יבצעו אותן, אז חבל על הזמן.

יוסטה בליור: אישור במשרד העבודה ובשירות התעסוקה, ואין מענה במשרד הפנים.

יוסטה בליור: האם זה נכון שהיו כאלה מקרים או שלא?

יוסף אונגר: הקשה ביותר נופלת על ענף ההדרים במצב הקיים.

יוסף אונגר: אחת לכמה שנים יש לנו עונה טובה, וזו העונה הזו.

יוסף אונגר: יש חוסר פרי באירופה, לספרדים חסר פרי, המחירים טובים, בעיית המטבעות כמעט שלא קיימת.

יוסף אונגר: אחת לכמה שנים זה נותן לנו את החמצן לכמה שנים נוספות.

יוסף אונגר: לפני יומיים הודיעו לנו מאנגליה: תביאו שמוטים, מה קורה אתכם השנה?

יוסף אונגר: אצל הספרדים היו שיטפונות, היבולים ירדו פלאים.

יוסף אונגר: הסיבה היחידה שאנחנו לא מספקים את הסחורה זה משום ששירות התעסוקה ומשרד הפנים לא נותנים את האישורים.

יוסף אונגר: אנחנו ישבנו עם שירות התעסוקה ועם המנהל הכללי וסיכמנו על כל מיני דרכים להביא קבוצה של כ900- עובדים תאילנדים עם התחייבות בסוף הקטיף, עם ערבויות בנקאיות ועם הכל, שהם יוצאים.

יוסף אונגר: היינו מוכנים לתת, הוא הסכים, שלח מכתב, והייתה הסכמה מצדו.

יוסף אונגר: מיליון טלפונים מה קורה, ופה זה עניין של שעות לא של ימים.

יוסף אונגר: אתמול הייתה רוח, מי יודע כמה פרי נפל, כמה הפסדנו.

יוסף אונגר: זה לא בעוד שבוע נשב.

יוסף אונגר: בדרך כלל בסוף פברואר עונת השמוטים נגמרת, מתחיל להיכנס הוולנסיה.

יוסף אונגר: כמה שמוטי קטפנו עד היום?

יוסף אונגר: אולי 30 אחוז.

יוסף אונגר: אנחנו מדברים על עוד 10 ימים להספיק את זה.

יוסף אונגר: כל הטלפונים שעשינו לשירות התעסוקה ולמשרד הפנים, אישית אני דיברתי עם מר הרצל.

יוסף אונגר: התשובות היו: גברת פרידה היום בחופש, מחר גברת רננה חולה, אפילו לא אמרו לנו: חבר'ה, לא מגיע לכם.

יוסף אונגר: אם הוא היה אומר לי: לא מגיע לכם, ועוד מעט הוא יעלה מספרים פה ויגיד שלא מגיע לנו, אבל אם הוא היה אומר, אז הייתי יושב איתו, אבל הוא לא אמר.

יוסף אונגר: אמרו: אין בעיה, המנהל הכללי אמר שנעשה אתכם פיילוט, והם אמרו: אין בעיה, אנחנו מטפלים, מחר בבוקר תקבלו.

יוסף אונגר: זאת אומרת, גם החוצפה לא להגיד לנו את זה, גם היא גובלת בשערורייה, על זה צריך ועדת חקירה, מכיוון שאם היו אומרים לנו: לא מגיע, אז הייתי יושב ובודק מגיע לא מגיע במשך החודשיים האלה.

יוסף אונגר: לא את זה אמרו.

יוסף אונגר: פעם זו איננה, פעם זה, פעם שביתה.

יוסף אונגר: הייתה החלטה שלא מתחשבנים בקיזוזים של שנתיים אחרונות, שנתנו מקדמות או כל מיני דברים, אלא כמה עובדים הגיעו בחודשיים האחרונים לענף ההדרים.

יוסף אונגר: לא הגיע אף עובד.

יוסף אונגר: אתם יכולים לשבת פה על החלטות, הם צוחקים עליכם.

יוסף אונגר: תשב פה ותקבל החלטה בשיטה הזו ובשיטה הזו.

יוסף אונגר: הרי 20 פעם קיבלתם החלטות, המנהל הכללי קיבל החלטות, כולם מקבלים, הם צוחקים עליכם.

יוסף אונגר: מדוע היום, אם יש קופה או שיש מכסה של 21,000 עובדים לחקלאות, אי אפשר לנדב לך 900 לתקופה של חודש ימים על מנת שיהיה פתרון?

יוסף אונגר: לפני חודשיים?

יוסף אונגר: הוא משך אותי חודשיים בסיכומים.

יוסף אונגר: למה הוא לא שאל אותי את זה לפני חודשיים?

יוסף אונגר: מה ההתחכמות עכשיו?

יורי שטרן: המתבקשת היא שהחקלאים הם אויבים

יורי שטרן: עמי אוליאל: להעסיק עובדים זה עולה כסף.

יורי שטרן: אין לנו כסף

יורי שטרן: יחד עם זאת, הוא ציין ואמר שאפילו בגוש קטיף מעדיפים את הפלשתינאים הזולים יותר מאשר את התאילנדים.

יורי שטרן: התאילנדים עולים כסף ולהחזיק עובדים עולה כסף, ואף אחד לא מחזיק עובד סתם.

יורי שטרן: העובדים עובדים, הבעיה היא שאין מספיק עובדים.

יורי שטרן: יש פה מצב אבסורדי, שממשלה סוף כל סוף קיבלה החלטות והן לא מתבצעות.

יורי שטרן: אני כרגע מייצג את ענף הפירות.

עמי אוליאל: לאתמול בערב אני יודע שעדיין לא שחררו את כל הוויזות ששירות התעסוקה אישר.

עמי אוליאל: במשך כמה שבועות עובדים מול משרד הפנים כדי לשחרר אותם, וזה נתקע שם מהסיבות שתיאר קודם מר יוסף אונגר.

עמי אוליאל: אני חושב שמגיע פה יישר כוח למנהל הכללי של משרד החקלאות, קודם כל על הסקירה שהוא הציג את הדברים, ושנית, אני מקווה מאוד שהתוכנית שהוא הגיש ושהיא מוסכמת על שירות התעסוקה, לפי מיטב ידיעתי, תתבצע.

עמי אוליאל: אם היא תתבצע, אזי יהיה סדר בעתיד, אבל זה לא פותר את הבעיה של הזמן הזה.

עמי אוליאל: בזמן הזה אנחנו לא מספיקים לעשות לא את הגיזומים ולא את הזמירה בכרמים, לא את דילול הפירות, החנטים והפרחים במטה הנשירים השונים, תפוח, אגס, אפרסק ונקטרינה, כל אלה זקוקים להמון עבודה היום, זה בדיוק זמן העבודה, ואנחנו לא מבצעים את העבודה.

יורי שטרן: הפנים?

אברהם יחזקאל: מתריע על כך משנת 1994.

אברהם יחזקאל: זה לא היום.

אברהם יחזקאל: אני אסביר גם למה זה לא מתבצע, ואין לי טענות לשום פקיד שיושב פה, לא ממשרד הפנים ולא משירות התעסוקה.

אברהם יחזקאל: הם אמורים לבצע הוראות.

אברהם יחזקאל: למה זה לא מתבצע?

אברהם יחזקאל: זה לא מתבצע כי ישנם אינטרסים פה לסחור בעובדים, ואני לא מתבייש, לא יכול להיות שיושב פה חבר כנסת נכבד בבית הזה והוא בעל חברת כוח אדם של תנועת המושבים, והאינטרס שלהם הוא לא לחלק את העובדים, כי ברגע שחילקו את העובדים למגדל, ברגע זה לחברות כוח האדם אין מה להגיד, יש להם לעשות רק דבר אחד, לתת שירות נאות למגדל.

אברהם יחזקאל: זאת הסיבה שהעסק הזה לא מתבצע.

אברהם יחזקאל: גם בעניין 2,000 העובדים שדובר עליהם, לדעתי, פה המעורבות הפוליטית היא שגרמה לכך שלא יחולקו.

עמי אוליאל: וללכלך.

עמי אוליאל: האמת.

עמי אוליאל: אברהם דניאל:

עמי אוליאל: אני ארגנתי 250 מגדלי פרחים ואני הולך

עמי אוליאל: עמי אוליאל: אני לא אומר לך מה להגיד, אבל אתה

עמי אוליאל: אתה דואג לאינטרסים האישיים שלך.

אברהם יחזקאל: היו"ר יורי שטרן: אנחנו לא נוכל להתווכח בצורה כזאת.

אברהם יחזקאל: אברהם דניאל: אני אשמח מאוד שזה אכן יהיה.

אברהם יחזקאל: אני יכול

אברהם יחזקאל: היו"ר יורי שטרן: יש לי הצעה.

אברהם יחזקאל: למי שאין טענה לשירות

אברהם יחזקאל: להשתתף בדיון כעת.

אברהם יחזקאל: רענן כהן, ביחד עם מר יוסטה בליור.

אברהם יחזקאל: הוקמה ועדה מסודרת וסוכמו שם 3 דברים שהיו צריכים להתבצע תוך שבוע ימים.

אברהם יחזקאל: 650 עובדים יחולקו בהתאם לבעיות שהוועדה הזאת תקבע.

אברהם יחזקאל: קודם כל תבצעו את הדברים.

אברהם יחזקאל: עכשיו מתחילים לבחוש את כל התיאוריות בכל עניין הענף.

אברהם יחזקאל: קודם כל החקלאים צריכים.

אברהם יחזקאל: יש סגר, לא מגיע אף תאילנדי.

אברהם יחזקאל: יש לך הנייר שמר יוסטה בליור העביר לך ועליו צריך לדבר.

אברהם יחזקאל: המדינה.

מאיר פרוש: היו"ר יורי שטרן: כי כל הדברים האלה היו צריכים להיות

יורי שטרן: התעסוקה, שלדעתי אחריותו היא פה מרכזית, משתתף היום באיזה שהוא כנס עובדים בעיר אילת, עיר רחוקה מדי בשביל להגיע לכאן, ולכן סגן המנהל הכללי, שהוא סופג את כל האש, מגיע אלינו.

יעקב ניזרי: אנחנו נפגשים עם הוועד הארצי, בתוקף הנסיבות הוא היה צריך להיות שם, ואני נמצא פה על מנת לייצג את המשרד.

יעקב ניזרי: כמה מילים על העניין של הגרעין.

יעקב ניזרי: מדברים על איזו שהיא תופעה שכביכול יש פה איזה שהוא ואקום, שאין אפילו מה שנקרא עובד זר שייתן מענה לבעיה של החקלאות.

יעקב ניזרי: לרשות ענף החקלאות הוא בסדר גודל של 22,000

קריאה: ארכיאולוגיה מה שאתה מדבר.

קריאה: עכשיו מצאת את הזמן לעשות סדר של 3 שנים אחורה.

קריאה: תודה רבה, בדיוק בסגר.

אפרים כהן: אבל גם כשפקיד מקצועי רוצה לומר דבריו,

יעקב ניזרי: בניגוד למה שנקרא הגרעין האמיתי, שהיה אמור להיות 17,800 עובדים.

יעקב ניזרי: תוספת היתר של הדבר הזה ניתנה במסגרת מה שנקרא הסכמות, קרי העניין של המקדמות.

יעקב ניזרי: כלומר, אנחנו נמצאים היום בתוספת יתר של כמעט 2,200 עובדים מעל המכסה שנכפתה על המערכת, וכדאי שכולם יידעו מהדבר הזה.

יעקב ניזרי: לעניין 2,000 העובדים – אנחנו ניגשנו לעניין הזה ברמה המקצועית הטובה ביותר.

יעקב ניזרי: כל המערכות שלנו שידרו לכל מי שזקוק לדבר הזה, מה עליו לעשות.

יעקב ניזרי: לפנות למדורי תשלומים שפרוסים בכל מדינת ישראל.

יעקב ניזרי: אנחנו המצאנו את הטפסים בכל הלשכות, וכדאי שנשמע פה את הנתונים, כי בכל זאת נשמע משהו שהוא לא משתלב.

יעקב ניזרי: אני אסביר למה לא הגיעו באמת אלה שבמצוקה.

יעקב ניזרי: בסך הכל, בשיא הגבוה ביותר של המועסקים, הפלשתינאים הועסקו באמצעות מדור התשלומים בשירות התעסוקה, זה עובדים שעבדו בהיתר כחוק, כ6,600- פלשתינאים, באמצעות 1,526 מעסיקים.

יעקב ניזרי: בעקבות היציאה של פרוייקט ה2,000- בסך הכל הגיעו 436 מעסיקים, וזה נשמע דבר שלא מתיישב.

יעקב ניזרי: אם יש מצוקה, למה לא הגיעו בסדר הגודל שהיו אמורים להגיע?

יעקב ניזרי: המעסיקים עד נכון לבוקר הזה, 436 מעסיקים שביקשו היתרים לעובדים זרים בפתרון שנקרא הפלשתינאי במקום.

יאיר פרץ: החקלאי לפני האינתיפאדה?

יאיר פרץ: יעקב ניזרי: אבל בכל זאת העניין הזה של הסגר,

יעקב ניזרי: אני רוצה לדבר על פילוח הנתונים, מי

יעקב ניזרי: כחוק.

יאיר פרץ: יעקב ניזרי: אני רוצה לתת נתונים של פילוח מי הם

יורי שטרן: יעקב ניזרי: הרי בסך הכל מאותו יום שניתנה החלטה,

יאיר פרץ: זה נלקח לפני הסגר, אחרי הסגר, בתוך

יעקב ניזרי: באמצעות אותו מדור תשלומים, הוא זכאי

יעקב ניזרי: יאיר פרץ: אם אני מבין נכון, 173 עובדים שאמרת

יעקב ניזרי: שחסרה להם?

יאיר פרץ: יעקב ניזרי: לא, לא אמרתי שזה מה שחסר.

יאיר פרץ: בעקבות

יאיר פרץ: היו"ר יורי שטרן: יש פה מציאות מוזרה מאוד.

יאיר פרץ: מצד אחד

יעקב ניזרי: פעמים אם לא מאות פעמים.

יעקב ניזרי: העניין של ההיתר הזה למכסה הזאת יסתיים ב30.6.2001-, שלא יהיו פה אי הבנות.

יעקב ניזרי: אנחנו מוציאים היתר למשרד הפנים, משרד הפנים צריך לממש את הדבר הזה.

יעקב ניזרי: יש פה הסכמה.

יעקב ניזרי: היו"ר יורי שטרן: אבל אתם מתחילים את זה בפברואר ולא

יורי שטרן: יעקב ניזרי: אני מיישם את החלטת הממשלה, עם כל

יעקב ניזרי: היו"ר יורי שטרן: לא, היא לא הייתה לחצי שנה.

יעקב ניזרי: התוספת

יאיר פרץ: שכבר היום נקדים תרופה למכה וכבר

יעקב ניזרי: תרתי משמע צריכים לבצע.

יעקב ניזרי: החלטת הממשלה אומרת שב1.7.2001- יהיו במדינת ישראל 50,000 היתרים כחוק.

יעקב ניזרי: מעבר לדבר הזה, אפילו פסיק ונקודה.

יעקב ניזרי: לכן אנחנו צריכים בלי קשר לדבר הזה, לתת מענה איך מתמודדים.

יעקב ניזרי: והיה וההחלטה הזאת תתממש, הרי 17,800 העובדים, הגרעין שנמצא היום פלוס 2,200 העובדים שנמצאים, יצטרך להצטמצם.

יעקב ניזרי: על מנת להגיע לנוסחה הזאת של 50,000 ההיתרים, אנחנו צריכים ליישר קו בצד גודל של 13,000 היתרים בענף החקלאות.

יעקב ניזרי: אני אומר את זה פה גלוי.

יעקב ניזרי: למי שלא מוצא חן בעיניו, שיתמודד עם הדבר הזה.

יעקב ניזרי: אני צריך להתמודד עם החלטת הממשלה שמכתיבה לי מהלך של צמצום 50,000 היתרים.

יעקב ניזרי: היו"ר יורי שטרן: אם אינני טועה, מר יעקב ניזרי, היה שינוי

יעקב ניזרי: הצמצום הזה דוחים.

יעקב ניזרי: היו"ר יורי שטרן: עד יוני, כמובן, אנחנו נחיה בגן עדן.

יעקב ניזרי: בענף החקלאות נמצאים.

יעקב ניזרי: הם לא נמצאים

יעקב ניזרי: הפרוייקט אשר מדבר על שיתוף פעולה מול משרד החקלאות קורם עור וגידים.

יעקב ניזרי: אנחנו נמצאים בשלב מתקדם.

יעקב ניזרי: לצערי הרב לו המסר הזה היה יוצא לפני כשנתיים או שנה וחצי, יכול להיות שהיום לא היינו צריכים להיות בדיון הזה, כי כל המהלך הזה היה מתבצע, אבל החל מאותו יום של הפגישה בין המנהל הכללי של משרד החקלאות לבין המנהל של שירות התעסוקה ניתנה הסכמה עקרונית לדבר הזה.

יעקב ניזרי: הפגישה הייתה ברמלה והעניין הזה קורם עור וגידים.

יעקב ניזרי: אני מאמין בפרוייקט הזה, כי בסך הכל הוא מתבסס על מה שנקרא פעילות אמת של החקלאי במישור שנקרא נתוני אמת.

יעקב ניזרי: לצערי הרב, היכולת שלנו לבדוק את נתוני האמת היא קשה.

יורי שטרן: יעקב ניזרי: הם היו ברוטינה.

יורי שטרן: אבל בל נשכח שהיו גם

יורי שטרן: אבשלום וילן: את כל זה אני מבין, אבל הפער האדיר

יורי שטרן: כזה גדול?

יוסף אונגר: בספטמבר 2000.

יוסף אונגר: בספטמבר עוד אין קטיף, במקום לקחת את אמת המידה של ינואר שנה שעברה, שזה השיא, ואז היית מוצף בבקשות, והוא ידע את זה ודיברנו על זה, והוא יודע את הבעיה והוא ממשיך להגיד שלא הגישו בקשות.

יוסף אונגר: כולנו, שאתם כעובדי המדינה מבצעים את המדיניות.

יוסף אונגר: אבל אתה כאזרח, אתם כמערכת, כי זה לא אתה אישית, לא שאלת את עצמך שאלה אם יש פער כזה בין הצרכים שנמדדים במספר האנשים שהועסקו, מספר החברות שהעסיקו אותם, לבין הפניות, כאשר באמת בפועל אתה רואה שהתוצרת החקלאית הולכת לאיבוד ואנחנו מפסידים לא רק שקלים אלא גם דולרים או פרנקים בייצוא.

יוסף אונגר: משהו פה לא מתפקד.

יוסף אונגר: האנשים יכולים לא להגיד אמת ולזייף את המערכת, אבל הם לא יכולים לזייף את עצמם על חשבון עצמם.

יוסף אונגר: אז משהו בתפקוד שלכם לא עונה.

יוסף אונגר: ספק.

יוסף אונגר: איך זה מסתדר בשירות התעסוקה, אני לא יודע.

יוסף אונגר: ענף ההדרים נמצא בבעיה אדירה.

יוסף אונגר: את הפרי רוצים בחוץ לארץ.

יוסף אונגר: החברות הגדולות צריכות מאות פועלים, ביקשנו, הגשנו פרוייקט לפני למעלה מחודש של 900 עובדים, שיזדכו עד הסוף בסוף יוני, ללא שום בעיות, הפנינו את זה לפי רעיון של מר ז'אנו, צריך את זה לעשות.

יוסף אונגר: לענף ההדרים עם 1,000 העובדים הנוספים האלה יהיה פתרון עכשווי, ואחר כך נשב על המדוכה על כל הדברים הקטנים.

יוסף אונגר: שני שליש מהפרי על העצים, מצב שלא היה מעולם, והשוק משווע לפרי הזה.

יוסף אונגר: יש תוכנית והיא עומדת על השולחן כבר חודש ימים.

יוסף אונגר: באמת לא מוצא חן בעיניי ואני לא חושב שכך צריך לנהוג כלפי פקידי ציבור ועובדי מדינה.

יוסף אונגר: יעקב ניזרי: במועד שנקבע על העניין הזה של החלוקה

יוסף אונגר: היו"ר יורי שטרן: אני מציע גישה לגמרי שונה.

יוסף אונגר: זה נראה

יוסף אונגר: לכן אני חושב, כבוד המנהל הכללי, אם הייתי אני ממשלת ישראל, היו צריכים להקים קבינט חירום, צוות חירום לפתרון בעיות כלכליות ספציפית לחקלאות, והקבינט הזה היה צריך לעבוד יום ולילה, וגם כשיש עיצומים להוציא צווי ריתוק או פשוט לדבר עם ועד העובדים כי הרי בכל השביתות האלה היו ועדות חריגים כמו במשרד הפנים וכדומה, אפשר היה למצוא פתרון.

יוסף אונגר: יום ולילה עובדים בשביל לספק את הצרכים של החקלאות ולא לתת לאבד פרנסה והכנסה למדינה.

יוסף אונגר: אני לא מבין את הקצב, את ההתייחסות.

יוסף אונגר: זה בסך הכל דם וכסף של כולנו.

יוסף אונגר: בסוף כולנו משלמים, גם בשוק וגם בחוסר כסף באוצר.

יוסף אונגר: אפרים כהן:

יוסף אונגר: ענף החקלאות הוא לא ענף הבנייה, שאפשר

יוסף אונגר: יוסטה בליור: כל העבודה מבוססת על נתונים של שירות

יוסף אונגר: יוסי ישי: אני רוצה לומר פה משפט שחשוב שהוא

יורי שטרן: יוסי ישי: לא הייתי מחלק את 2,500 העובדים האלה,

יורי שטרן: תיקון אחד למה שאני מציע.

יורי שטרן: זה נותן פתרון טוב, והטוב ביותר שיכול להיות לפעולות העונתיות בחירום.

יורי שטרן: הייתי צריך לצבוע קובייה מתוך ה2,500- ונותן את זה לענפים שזה לא עונתי.

יורי שטרן: הפרחים זה לא עונתי, זה כל השנה.

קריאה: התעסוקה.

קריאה: כל השטחים הפתוחים של הירקות הלכו לאיבוד.

קריאה: למה?

קריאה: משום שאת הירקות בשוק הפתוח היו צריכים לקטוף בעונה מסוימת.

קריאה: המסיק הלך לאיבוד, ההדרים הולכים לאיבוד, והמטעים ילכו לאיבוד.

קריאה: אני יודע שזה בעייתי.

קריאה: לא נמצאה הטכניקה המתאימה שיהיה קבלן כזה שיכול לשלוט על 2,500 עובדים ולהבטיח שהם ייועדו למטרה שלשמה הם נועדו.

קריאה: זאת הבעיה הטכנית, אין לי פתרון לבעיה הטכנית.

קריאה: אבל אילו היה לי פתרון לבעיה הטכנית, זה הפתרון, ושום דבר אחר לא.

קריאה: חושב שאם הוא טוב, אז לדעתי גם הארגונים יסכימו.

קריאה: אם זה הפתרון ואתם יכולים לקבוע את לוח הזמנים…

יוסי שריד: היו"ר יורי שטרן: מחר אתה מוציא מכרז לחברת כוח אדם

יוסי שריד: אפרים כהן: על פי חוק לא.

יוסי שריד: על פי חוק הוא לא יכול

יוסי שריד: יוסי ישי: אני אומר לך מה הבעיה.

יוסי שריד: אין לי ספק שזה

יוסי שריד: מוגבל בכמות.

יוסי שריד: מוצר במחסור במחיר פיקס תמיד השוק יוצר שוק שחור, ולא יעזור שום דבר שיהיה הקבלן הטוב ביותר, כאשר יסתובב מישהו ברמקול ויגיד להם: אני מוכן לשלם 5,000 שקל לעובד, הפועלים יברחו.

יוסי שריד: זאת הבעיה, אבל זה הפתרון היחידי.

יוסי שריד: לגבי אמות מידה, שהן בעצם לא מאפשרות, אפשר עוד לשנות את זה שכל ענף יהיה לו נקודת מוצא?

יוסי שריד: ההדרים רוצה את תיקון אמות המידה כמו שאני ביקשתי.

יוסי שריד: הרי העוגה היא עוגה קטנה.

יוסי שריד: אם אני אבוא ואתן את אמות המידה ההגיוניות לטובתו, אני אפגע בענף הפירות.

יוסי שריד: אני אומר: בואו ננסה להציל את מה שניתן להציל, חבל על הזמן.

יוסי שריד: ששירות התעסוקה ייצא עם האישורים כמה שיותר מהר, כך נרגיע חלק מהאוכלוסייה.

יוסי שריד: הם צבעו קובייה מסוימת לטיפול בבעיות שלא נכנסות לאמות המידה, זה כבר בשלב הבא וגם אותו לא לדחות.

יוסי שריד: אבל לעכב את העניין ולהתחיל עוד פעם דיונים, חבל על הזמן.

יוסי שריד: את הרזרבה הזאת.

יוסי שריד: היו"ר יורי שטרן: את הרזרבה הזאת, אתם יכולים ממחר

יוסי שריד: קריאה: לא, הנייר הזה צבוע.

יוסי שריד: 2000 צבוע בדיוק איך

יוסי שריד: יוסי ישי: אני מדבר על הרזרבה.

יוסי שריד: אם היו הולכים לפי

יוסי שריד: אני מציע את הפתרון – החברים פה אמרו, ואני סומך על כל מילה שהם אמרו, היום או מחר יוצאים אישורים ל700- עובדים.

יורי שטרן: יוסי ישי: הם ביקשו כבר.

יורי שטרן: 700 עובדים שישחרר אותם

יורי שטרן: מה שאני מציע לוועדה זה לעשות את מה שאני אמרתי, לבצע מייד את 700 העובדים, שהצוות יישב היום-מחר, יקבע אמות מידה שמשפרות את אמות המידה הקיימות איך מקצים את היתרה.

יורי שטרן: התעסוקה?

יוסי שריד: ושירות התעסוקה יתקנו את אמות

יוסי שריד: היו"ר יורי שטרן: יש הרבה בעיות כבדות משקל שחלק אולי

יוסי שריד: המסורות שיש לי בנמל התעופה בן גוריון.

יוסי שריד: אני חושב שנעשה פה עוול לא מוצדק.

יוסי שריד: אולי לא נוח לחלק מהאנשים, אבל גם עובד מדינה יכול לצאת לחופשה.

יוסי שריד: הטענות שעלו פה - אני לא מפריך את כולן באופן אוטומטי כדי לא חס וחלילה לפגוע פה באנשים, אני מחר בבוקר אהיה בנמל התעופה בן גוריון בשעה 09:00 בבוקר, וכל מי שיש לו בעיה וחושב שיש בעיה לגבי האשרה שלא מומשה, אני אישית אטפל בה.

יוסי שריד: אבל אני לא בטוח שזה המצב.

יוסי שריד: בהקצאה שדיבר פה ידידי מר אפרים כהן מדובר שיש פה לא 17,300 עובדים, יש פה למעלה מ22,000- עובדים.

יוסי שריד: אז יש פה בפועל הרבה יותר עובדים.

יוסי שריד: כבוד היושב ראש, יש פה סחר בעובדים, וכדאי שכולם ישמעו את זה, והם לא נמצאים במקומות הנכונים.

קריאה: משום שאין מכסות אישיות.

קריאה: אילו כל חקלאי היה אחראי למכסות האישיות שלו, לא הייתה בעיה.

קריאה: בפועל בחקלאות עסקו לא 6,000 פלשתינאים אלא 20,000, ולכן המחסור מוליד את הסחר.

קריאה: תאשר 100,000 עובדים זרים, הם יקבלו 100,000 ויזות.

קריאה: מה השאלה?

קריאה: מה שקורה שכולנו במדינה, אני רואה את זה בפוליטיקה, כולם מציעים לאחרים מה לעשות במגרש שלהם ואף אחד לא מקבל החלטה.

קריאה: ישנה בעיה, ישנה מצוקה, כולם יודעים שישנה בעיה.

קריאה: בדיון הקודם שישב פה מר פסח גרופר, דיברו איך מקבלים תוספת ל13,000- עובדים, ואז פה אנחנו הצענו, אני הצעתי שקודם כל נשאיר את ההקצאה ולא נקצץ מ17,000- עובדים ל13,000- עובדים, והוסיפו את 2,000 העובדים.

קריאה: זאת אומרת, אני הייתי בין אלה שאמר שיוסיפו להם למה שרוצים להוריד להם, והייתה איזו שהיא תוספת.

קריאה: אילו היינו הולכים לפי ההקצאה הראשונה, היו צריכים לדבר היום על 13,000 עובדים ועוד 2,000 עובדים, אולי 15,000 עובדים.

קריאה: פה אנחנו מדברים כבר על 22,000 עובדים.

קריאה: לכן אני אומר שצריך לעשות בעניין הזה דיונים שהם לא פה.

קריאה: פה כולם רוצים, ומי שלמעלה שיחליט כמה נותנים.

קריאה: אנחנו מחויבים, כי אם מחר בבוקר יבואו למר יעקב ניזרי או למר אפרים כהן ואלי ויגידו לי: למה יש פה יותר מ17,300- עובדים?

קריאה: כל האנשים האלה יברחו למחוזות שלהם, אף אחד לא יבוא אליהם, יבוא אלינו.

קריאה: על כל אישור קטן שאני נותן, אני עושה, ואני גם היום נמצא בבעיה.

קריאה: ההקצאה של 2,000 העובדים עד יוני, מה שנאמר פה על ידי המנהל הכללי של משרד החקלאות, זו פיקציה.

קריאה: מי יבוא ל3- חודשים?

קריאה: מי יביא עובד ל3- חודשים?

קריאה: מי יטפל בו ל3- חודשים?

קריאה: אני לא מטפל ב2,000- עובדים, אני מטפל ב50,000- עובדים של הבניין ועוד 20,000 עובדים של החקלאות.

קריאה: אני צריך לטפל ב70,000- עובדים שיבואו לפרקי זמן של חודשים, כי ההקצאה של שנת 2001 היא עד דצמבר 2001, ואנחנו כבר נמצאים במהלכה של שנת 2001.

קריאה: אין עדיין הקצאות של 2001.

קריאה: חידוש הרשיונות.

קריאה: אשרות מתוך 70,000 עובדים, אני אישית אבדוק את זה.

קריאה: אני יודע שאין דבר כזה, אבל אני מקבל את מה שנאמר פה, כי חובתי לבדוק או להפריך.

קריאה: אני אישית אהיה בנמל התעופה בן גוריון מחר בבוקר, אבדוק אם יש 600 אשרות שלא מומשו.

קריאה: אני לא בטוח שזה קיים, אבל אני אבדוק ואני מתחייב לתת על כך תשובה.

קריאה: גם איתך דיברתי שלשום בערב ואמרתי לך שאני לא יודע שיש מישהו שיש לו אשרה שלא מומשה, אלא בתהליך.

קריאה: יכול להיות שזה בעבודה, כי אם יש 70,000 אשרות, אז מתוך 70,000 אשרות פיגור של 600 אשרות זה לא כל כך נורא, אפשר לטפל גם בזה ואפשר לעשות פה איזה שהוא מהלך מהיר.

קריאה: אתמול גם ביטלנו את הערבויות.

קריאה: אני החלטתי לבטל את הערבויות.

קריאה: אין יותר ערבויות לעובדים זרים.

קריאה: נגמר הסיפור.

קריאה: אפס ערבויות, מי שייתן ערבויות, יקבל אותן בחזרה.

יורי שטרן: הרצל גדז: היה בג"ץ שקבע שלא רשאי לחלוט, והאוצר

הרצל גדז: גוריון, לא היה קל, במהלך השנה, גם את הבנייה וגם את החקלאות.

הרצל גדז: אני יודע שלחלק מהמעסיקים, ואני לא אפרט בשמות, לא נוח להם שעובדת מסוימת שעבדה במשרד הפנים לא עוסקת בזה, ואני אומר את זה פה על השולחן ומי שרוצה בארבע עיניים אני מוכן לירות לו מתחת לחגורה.

הרצל גדז: כל אלה שמתלוננים, הצעקנים, מתחת לחגורה להגיד לו למה לא נוח לו שזה הועבר למקום אחר, בלי שום בעיה.

הרצל גדז: היום זה עובד מסודר.

הרצל גדז: היום כל עובד זר שמגיע, לעדכנך, ואתה מוזמן לבוא לבקר, מגיע לנמל התעופה בן גוריון, ביקורת גבולות נפרדת לעובדים זרים – זה עובד.

הרצל גדז: מקבל דף מידע בשפה שלו – זה עובד.

הרצל גדז: מקבל דרכון ביד – זה עובד.

הרצל גדז: מקבל כרטיס עובד זר – זה עובד.

הרצל גדז: זה לא היה לפני שנה וזה עובד.

הרצל גדז: עכשיו יש תקלות, אני יודע, גם אצלי יש, כולם זה עובדי מדינה.

הרצל גדז: גברת רינה קונפורטי, אני מרשה לעצמי לחשוף את תלוש המשכורת שלה.

הרצל גדז: כמו עובד זר.

הרצל גדז: עובדת מדינה, 3,200 שקל בחודש והיא עובדת משמרות.

קריאה: הרצל גדז: אני לא יכול לתת לה תוספת ואף אחד לא

קריאה: אני קיבלתי רשימות מחברה מסוימת, שמר יעקב ניזרי לקח אחריות וחתם על הדיווח שלהם ואני אישרתי בשיחת טלפון אתמול בלילה ואני אמרתי לו: נראה לי לא טוב.

קריאה: בסביבות 23:00 בלילה בדקנו על המחשב אני והעובדים שלי בנמל התעופה בן גוריון.

קריאה: הדיווחים לא אמינים.

הרצל גדז: אחד ונמצאים במקום אחר.

הרצל גדז: היום - מהפכה.

הרצל גדז: המחשב של רשב"ג יושב אצלי במשרד הפנים.

הרצל גדז: כל עובד זר שיוצא, אני לא צריך את הפתקאות שלכם, זה לא מעניין אותי.

הרצל גדז: אני מקליד את מספר הדרכון ואני יודע אם הוא פה או לא פה.

הרצל גדז: כל צילומי הדרכון, צילומי הכרטיסים, אתם יכולים לגרוס את זה, חבל על הזמן.

הרצל גדז: אני לא עובד בשיטה הישנה.

הרצל גדז: הכל בדוק, ואני מזמין אותך לבוא לבקר.

יורי שטרן: הרצל גדז: לבוא לבקר תרתי משמע, תבקר ותבדוק מה

יורי שטרן: היו"ר יורי שטרן: קודם כל באמת מגיעות ברכות לכל מי

יורי שטרן: אני רוצה לברך גם אותך על שתי החלטות שדיווחת עליהן עכשיו, האחת, שאתה נותן אישורים לשנה, כי זה היה אבסורדי.

יורי שטרן: וההחלטה השנייה היא לגבי ביצוע החלטת הבג"ץ בעניין הערבויות.

אמרתי: עמי אוליאל: יש לי כאן פנייה של משרד הביטחון לגבי

אמרתי: היו"ר יורי שטרן: אני מציע להתייחס לדברים שהציע חבר

קריאה: ברצועה?

קריאה: יהודה ושומרון.

קריאה: היו"ר יורי שטרן: אבל יש לך גם יהודה ושומרון.

יורי שטרן: שחר טנא:

יורי שטרן: אני מבין שסגרו פה את המספרים לטווח

יורי שטרן: לפני שנה וחצי ארגנו וכתבנו טפסים רשמיים של שירות התעסוקה, שאנשים הלכו לעורך דין והחתימו עורך דין, החתימו את מועצת הייצוא, שלחו, לא קיבלו תשובה.

יורי שטרן: אני שלחתי אנשים, אפילו אם זה 10 אנשים, שהיו להם פועלים פלשתינאים רשמיים, הלכו ללשכת התעסוקה, לא קיבלו תשובה.

אבי שדה: ואני רוצה להגיד לכם שכל הדיון שמתנהל כאן סביב החלופה שיכולה להיות לעובדים הזרים דרך הפלשתינאים, פשוט מדלגת מעלינו.

אבי שדה: אני מודיע לכם שלפחות 50 משקים מהערבה היום כבר נמצאים במצב של התרסקות מוחלטת, פשטו את הרגל.

אבי שדה: אני היום לא עומד בפני הבעיות הכלכליות שלהם, אלא עכשיו אנחנו כבר עומדים לפני האיומים הנפשיים של האנשים האלה.

אבי שדה: זאת אומרת, אנשים שמתחילים להודיע לי שהתשובה שלהם לכל הסיטואציה הזאת היא להתאבד.

אבי שדה: יש כאן אנשים שיושבים בחדר הזה שיכולה להיות להם התשובה לאנשים האלה.

אבי שדה: אנחנו יושבים שנתיים ימים ומחכים להקצאות האלה שיינתנו לנו דרך שירות התעסוקה, ואני יודע כמו כל אחד אחר מהחדר הזה שזה יהיה בעוד שנתיים קדימה.

אבי שדה: התשובה שלהם היא נהדרת, אבל היא לעוד 4 שנים.

אבי שדה: המידה לפי הייצור האמיתי של המשק, ואני יודע שבסיטואציה כזאת המשק בערבה יהיה לא עם 3 אנשים כמו שהיום, אלא יהיה עם 7 ו8- אנשים, וזה כבר נרשם אצל אמות המידה שלהם.

אבי שדה: אבל עד שאנחנו נגיע למצב הזה, אנחנו בינתיים מוצאים פתרון דרך מתנדבים, תרמילאים, כל מיני דברים כי לפלשתינאים אסור להגיע לערבה, משרד הביטחון לא מאפשר להם להגיע.

יורי שטרן: אבי שדה:

יורי שטרן: העובדים שהיו לנו זה 3 תאילנדים למשק,

קריאה: היו"ר יורי שטרן: אני מנסה להבין, האם המצב שלכם השתנה

קריאה: אבי שדה: בוודאי שכן.

קריאה: קודם כל הפתרון שלנו היה כל

קריאה: אני בא ומבקש ממשרד הפנים שיאפשר לנו להביא את המתנדבים האלה עד שתהיה הקצאה דרך שירות התעסוקה.

קריאה: זה קרש ההצלה היחידי שנותר לנו.

קריאה: בא משרד הפנים וממציא כל פעם הגדרות אחרות מה זה כן מתנדבים ולא מתנדבים ובינתיים אנשים אצלנו התרסקו, והיום מאיימים עלי בהתאבדות, ואני לא יודע אם אני לוקח את האחריות או שכל פקיד אחר שכאן יושב ייקח את האחריות לדבר הזה.

קריאה: לא מתנדב, שאתה מביא אותו כמתנדב

הרצל גדז: אבי שדה: מה זה מה אני משלם?

הרצל גדז: מהי ההגדרה של

הרצל גדז: הרצל גדז: הוא מגדיר מה זה עובד זר, לא אני.

הרצל גדז: עזרא ז'אנו אומר לי שזה לא עובדים זרים, שזה מתנדבים.

הרצל גדז: מה אתה רוצה ממנו?

הרצל גדז: הוא דוחה אותי מהטיפול ואתה דוחה אותי מהטיפול ואני בינתיים צריך לאסוף את הפירורים.

הרצל גדז: התייחסה לזה.

הרצל גדז: אתם באתם, בדקתם, התחלתם להקפיד על אמות מידה נוקשות יותר, הורדתם את רוב החלק הזה.

יורי שטרן: הרצל גדז: אני רוצה לתקן, ואתה יכול לבדוק את זה

יורי שטרן: אברהם הראובני: קודם כל, בשם כולנו אנחנו צריכים להודות

יורי שטרן: שמואל מור: אני ממושב עולש, אני פרחן, מגדל פרחים.

יורי שטרן: אדוני היושב ראש, אתה דיברת על ועדת חקירה, אתה צודק במאה אחוז.

יורי שטרן: חייבת לקום פה ועדת חקירה, אתם לא מבינים מה שקורה.

יורי שטרן: מספסרים בעובדים, מר הרצל גדז.

יורי שטרן: העובדים נמצאים אצל חברות כוח אדם שמספסרות בהם.

יורי שטרן: על מה אתם מדברים?

יורי שטרן: למה אתם לא שמים את זה על השולחן?

יורי שטרן: אתם חושבים שאנחנו יכולים להתפרנס ככה?

יורי שטרן: כל ההשקעות שלנו ירדו לטמיון, מיליונים של השקעות.

יורי שטרן: המדינה השקיעה בנו.

יורי שטרן: אתם לא רוצים שנעבוד בחקלאות, בואו שימו את זה על השולחן, אבל לא יכול להיות שנבוא לישיבה הראשונה, נבוא לישיבה השנייה, נכתוב מכתבים, כמה מכתבים מר יעקב ניזרי קיבל ממני?

יורי שטרן: המנהל הכללי שלו קיבל ממני.

יורי שטרן: הוא לא משיב לי עד היום על מכתב אחד.

יורי שטרן: על מה מדברים איתנו?

יורי שטרן: היו"ר יורי שטרן: שתי תשובות אני אבקש ממר אפרים כהן או

יורי שטרן: אפרים כהן: אני מסכים עם השאלה של האדון.

יורי שטרן: ברגע

אפרים כהן: היו"ר יורי שטרן: תסביר מה זה אומר מבחינת החלוקה בין

אפרים כהן: אמור להיות טוב יותר אם יש יותר עובדים.

אפרים כהן: מסיימת את עבודתה ומכינה ביחד עם מר אליפז ועוד גורמים נוספים, כי זה גם שייך לחברות כוח אדם, אנחנו מכינים דוח מפורט על העניין הזה כדי לדעת לאן יש עוד היתרים מעל 17,000 ההיתרים כפי שאושרו.

אפרים כהן: הרצל גדז: 150 יישובי דרום ים המלח, 560 תנועת

אפרים כהן: היו"ר יורי שטרן: יש כאן דבר אחד שאני לא מבין.

אפרים כהן: אם

אפרים כהן: איפה הם?

אפרים כהן: היא פשוטה לגמרי, ניתנו מקדמות, חתמנו על ערבות בנקאית שנחזיר את המקדמות.

אפרים כהן: איך קורה שהתאחדות האיכרים החזירה את כולם עד האחרון ואחרים לא החזירו?

אפרים כהן: מה קרה פה?

אפרים כהן: מה שאותי מעניין למה אני קיבלתי 100 עובדים ואני בסדר גודל של אפי והחזרתי את כל 100 העובדים ואפי קיבל 230 עובדים ולא החזיר אף אחד.

אפרים כהן: מישהו מוכן להסביר לי את זה?

אפרים כהן: אפנה במכתב גם לשר העבודה והרווחה וגם לשר הפנים, שיהיה צוות שיעבוד יום-יום על פתרון הבעיות.

אפרים כהן: כל תלונה שתבוא יהיה עליה דיון מהיר.

אפרים כהן: מר הרצל גדז, יש לך אדם שהוא כעת מופקד על פתרון בעיות לחקלאות ספציפית?

אפרים כהן: אצלי אין אחריות למטה.

אפרים כהן: זה.

הרצל גדז: אצלי זאת גברת רינה קונפורטי, שהיא אחראית על הכל, ובתחום החקלאות יש בחורה בשם גברת פרידה, מוכשרת מאוד, שעושה שם עבודה.

הרצל גדז: לך מישהו שספציפית מופקד?

הרצל גדז: היו"ר יורי שטרן: לא.

הרצל גדז: כל פעם מתעוררות פה בעיות ואם

הרצל גדז: ואתה אומר שאין לך האישורים האלה.

יורי שטרן: הרצל גדז: הוא לא הפיץ את זה עדיין.

יורי שטרן: הוא יפיץ את זה

קריאה: היו"ר יורי שטרן: אבל אין, וגם אין ממשלה כעת.

יורי שטרן: מהירה.

קריאה: צריכים פשוט שיורידו הנחיות מלמעלה.

קריאה: בעיה מדינית קשה יותר.

קריאה: מה שאפשר לפתור כעת זה לפחות את מה שישנו, כמה שיותר מהר לתת אישורים, כמה שיותר מהר לחלק את היתרות וכמה שיותר מוצדק מבחינת הענפים.

קריאה: לפקח על זה כך שבאמת כל ענף שיש לו תלונות, באמצעות משרד החקלאות ינסו לתקן את העיוותים וכדומה.

קריאה: אני מציע פשוט שמשרד החקלאות ייקח את הפיקוד לידיים, כי הוא צריך להטיל את מרותו על המערכות האחרות במסגרת המדיניות המוסכמת.

קריאה: יש לי רושם שקצב העבודה שלכם מפגר קצת מקצב אובדן הפרי.

קריאה: את ההערות שלנו ליישום ההחלטות של

קריאה: היו"ר יורי שטרן: אני רואה שאתם עובדים בקצב שהוא יסיים

קריאה: היה בחוץ.

קריאה: זה.

קריאה: אין סמכות אחרת שיכולה להגן על החקלאי.

קריאה: משרד החקלאות הוא זה שבמישור הממלכתי צריך לדאוג.

קריאה: היות שיושבים פה ראשי ארגונים, ליידע את החברים, שמי שיש לו בעיה עם משרד הפנים, לנצל את השעות של מר הרצל גדז במלואן, מחר בשדה התעופה, ואני אבקש ממנהלת הוועדה, הגברת תמי ברוך, להיות בקשר מחרתיים ולדעת את התוצאות.

קריאה: כי אי אפשר, אחד מתלונן ואחד אומר שזה לא נכון, אני רוצה שעם כל התלונות שלכם תבואו למר הרצל גדז ישירות ותפתרו.

קריאה: אם לא תפתרו, תפנו אלי חזרה ואז נבדוק מה קורה.

יעקב ניזרי: היו"ר יורי שטרן: קודם שייקח בסיס כלשהו ויש לו

יעקב ניזרי: המנהל הכללי היה פה והוא צריך ממחר לזמן את הישיבה הזאת ולהתחיל להתעסק בזה.

יעקב ניזרי: לדעתי, אין היום בחקלאות בעיה אקוטית יותר מכוח אדם.

יעקב ניזרי: אפשר לגייס את כל הכוחות שלכם ולמקד אותם בנקודה הזאת, כי בלעדי זה, שום דבר אחר, כל המאמצים שלכם לא יתנו שום דבר, הכל ילך לאיבוד.