הוועדה המיוחדת לבחינת בעיית העובדים הזרים, כנסת 15, פרוטוקול מספר 47, 2000-11-15 00:00

יורי שטרן: הישיבה האחרונה שלנו.

יורי שטרן: אומנם זה שייך לאחד הענפים הנפגעים – חקלאות.

יורי שטרן: כפי שמאשר לי מר רפי אביזוב יועץ השר, אתמול בוטלה, אחרי סיכום שלי עם רענן כהן ועם בייגה שוחט, ההגבלה הזאת שנותנים תמריץ לעבודה בחקלאות רק למי שנקלט במשק שהיו אצלו פלשתינאים.

יורי שטרן: הייתה הגבלה מטופשת, כי המחסור לאו דווקא נמצא במקום שהיו פלשתינאים אלא במקום שהיום אין עובדים.

יורי שטרן: אישרו שבשלושת הימים הראשונים של קליטת העובד במשק החקלאי ימשיכו לשלם לו דמי אבטלה.

יורי שטרן: שמואל ארד:	אני  לא  חושב  שזה  עניין  של  מחיר,   על   פי

יורי שטרן: היו"ר יורי שטרן:	זה  דבר  חמור  בשל  עצמו.

יורי שטרן: אנחנו היום בעצם

יורי שטרן: המחסור - וזאת תופעה כלכלית ידועה -   המחסור מגביר מחסור.

יורי שטרן: ברגע שיש לך מחסור, מתחילות תנועות וכל מיני תגובות שרשרת שמגדילות את המחסור.

יורי שטרן: כשיש מחסור במוצרים, למשל, אז אנשים מתחילים פשוט לאגור את המוצרים אצלם בבית, ואז יש פחות על המדפים, וכך זה הולך עם כל משב כולל כוח אדם.

יורי שטרן: היום, בתקופה שיש מחסור בכוח אדם, במיוחד בבנייה ובחקלאות, המעסיקים שאין להם רשיון להעסיק עובדים זרים, פשוט סוחבים את העובדים מהאתרים המסודרים יותר, אלה שעומדים בתנאי שכר שונים, אלה שמפרישים לכל מיני קרנות סוציאליות.

יורי שטרן: בעל עסק שלא עושה את זה, וחלק מזה מעביר במזומן לעובד, יש לו אפילו יתרון יחסי מול העסק המאורגן.

יורי שטרן: אני רוצה לשמוע מכם מה קורה בתחום הזה.

יורי שטרן: האם המערכת מסוגלת היום, למשל, להתרכז בעניין הזה של העסקה לא חוקית על ידי בעלי עסקים?

יורי שטרן: נתחיל מהעניין של האכיפה מול המעסיקים, אחר כך נמשיך למדיניות כלפי העובדים, וכמובן חשובה לנו גם ההערכה של מתאם הפעילויות בשטחים מבחינת העבודה הפלשתינאית.

יורי שטרן: כמובן שזה מחייב לא רק החלטה והערכה מדינית צבאית, אלא גם נכונות של שני הצדדים להמשיך בשיתוף פעולה.

יורי שטרן: אינני בטוח שאחרי האירועים האחרונים, הנכונות הזאת תחזור למימדים הקודמים שלה במהירות.

יורי שטרן: לגבי עובדים זרים בעלי היתר במדינת ישראל.

יורי שטרן: ענף הבנייה – כ34,000- עובדים זרים, חקלאות – 18,000 עובדים זרים, סיעוד – 19,000 עובדים זרים, גידול משמעותי ביותר, כנראה שהאוכלוסייה בישראל מזדקנת.

יורי שטרן: אפרים כהן:	יכול  להיות  שהתעכבו שם נתונים, וכדי להגיע

יורי שטרן: היו"ר יורי שטרן:	לא פלשתינאים.

יורי שטרן: פלשתינאים.

יורי שטרן: אפרים כהן:	נכון.

יורי שטרן: לי היו הנתונים של 40,000 עד 8                                                             באוקטובר, אבל  מאחר  ואין 8 באוקטובר, אז

יורי שטרן: היו"ר יורי שטרן:	היה 8 באוקטובר.

יורי שטרן: יש מצב כאילו לגבי העובדים החוקיים  יש הנחיות.

יורי שטרן: אין שום הנחיות!

יורי שטרן: כל מי שיש לו היתר, אם זה לקבלנים, אם זה לחקלאים, אם זה לסיעוד ואם זה לתעשייה, ממשיכים לזרום אליו עובדים זרים ולהיכנס למדינת ישראל.

יורי שטרן: אני מתכוון לעובדים זרים בעלי היתר.

יורי שטרן: אפרים כהן:	אני   מעודכן    לאתמול.

יורי שטרן: בחודש     ספטמבר

יורי שטרן: אבי אהרונסון:	כמה יצאו?

יורי שטרן: בנובמבר הם באמת עצרו.

יורי שטרן: היו"ר יורי שטרן:	מדובר  ב1,681-   עובדים.

יורי שטרן: זה  	במדידה לפי                                                             שעות.

יורי שטרן: 19,978 היתרים לחקלאות.

יורי שטרן: למרות שבדיווח                                                             כתוב  17,500 היתרים.

יורי שטרן: אפרים כהן:	מומש,  פשוט  מאוד  נתנו מקדמות של כניסה,

יורי שטרן: היו"ר יורי שטרן:	מר אפרים כהן, יש הרי גם יציאה, כמה יצאו                                                             בחודשים האלה?

יורי שטרן: אלה שקיבלו היתר ואלה שנכנסו, יצאו במקומם אחרים, לפי מיטב ידיעתי, שמעתי שלא יוצאים.

יורי שטרן: לכן אני אמרתי את המספר של  19,900 עובדי חקלאות רשומים.

יורי שטרן: היו"ר יורי שטרן:	אבל  הם  לא  אשמים  בעבודות  עפר.

יורי שטרן: מה סוג

יורי שטרן: אפרים כהן:	הטלת קנסות כבדים.

יורי שטרן: אפרים כהן:	על   העסקה   לא   חוקית.

יורי שטרן: שטיפת     מכוניות

יורי שטרן: היו"ר יורי שטרן:	מאוד נקי.

יורי שטרן: קנס של 150,000 שקל.

יורי שטרן: נדל"ן 35,000 שקל.

יורי שטרן: יש גם מזנון של 12,000 שקל.

יורי שטרן: אם אני כבר מתחיל במעסיקים, אני גם שמח לבשר לך אדוני היושב ראש כי בשיתוף עם משטרת ישראל נעצרו כ20- מעסיקים, הם נעצרו לחקירה, עוכבו לחקירה.

יורי שטרן: על אחד הוטלו 3 חודשי מעצר בשיפוט מהיר.

יורי שטרן: בעניין הזה עם משטרת ישראל חשוב מאוד.

יורי שטרן: אנחנו רואים צוותים ואנחנו עובדים היום במשמרות, אנחנו עושים עבודה נהדרת עם שיתוף הפעולה הזה, הוא תורם תרומה גדולה, ולכן ישנה להערכתי הרתעה ברגע שהתחילו לעצור מעסיקים במדינת ישראל.

יורי שטרן: אפרים כהן:	אסור  שנשכח  כי  ב3-  שנים  לא  נעצר  אף

יורי שטרן: היו"ר יורי שטרן:	ה30- האלה בוודאי מרגישים.

יורי שטרן: להתייחס במלוא הרצינות כי מדברים על  מעסיקים, והגיע הזמן שאנחנו כן מטפלים במעסיקים, ויותר מכך, שהרשות השופטת איפשרה לנו היום שיפוט מהיר, וזה דבר חשוב מאוד שלא היה קודם לכן.

יורי שטרן: המערכת.

יורי שטרן: אבל במשבר של היום, הייתי באמת מתרכז קודם כל בענף הבנייה ובחקלאות, כי אי הסדרים שם גורמים היום לשיתוק בפרויקטים גדולים, במשקים שלמים, ולכן אולי לא כדאי כעת להתעסק בגלידות, הרי כוח העבודה שלכם הוא  מוגבל.

יורי שטרן: היו"ר יורי שטרן:	האם  אפשר  לרדת  כעת  אל אתרי הבנייה ואל

יורי שטרן: שמואל ארד:	אמרנו  שבחלופות  האלה  החוכמה  היא                                                               ללכת לעסקים הלא חוקיים, לקבלנים הלא רשומים וללכוד שתי ציפורים, הם יוצרים את רוב האנרכיה.

יורי שטרן: קודם אסור להם לבנות והם בונים לא חוקי ואז הם גם מעסיקים את כל המערכת בצורה לא חוקית.

יורי שטרן: שמואל ארד:	שירכזו מאמץ שם קודם כל.

יורי שטרן: אפרים כהן:	אני  אתן  דוגמה של אתמול.

יורי שטרן: אני הייתי בשטח

יורי שטרן: קריאה:	מה לעשות?

יורי שטרן: היו"ר יורי שטרן:	מר  אבי   אהרונסון,  אדם   שגונב   הוא    גנב

יורי שטרן: אפרים כהן:	מחובתי לדווח לחברי הכנסת הנכבדים כאן מה

יורי שטרן: היו"ר יורי שטרן:	אז לגבי מדיניות זה אומר דרשנו.

יורי שטרן: מועסקים לא כדין, חלקם נשים, 19 נשים לפי מיטב זכרוני, מספר ילדים, השאר גברים וחלק עובדים זרים מקולומביה ומכל מיני מקומות אחרים.

יורי שטרן: אפרים כהן:	תיירים.

יורי שטרן: אפרים כהן:	עצרנו  את  הראיס  אדוני.

יורי שטרן: עצרנו את המעסיק.

יורי שטרן: היו"ר יורי שטרן:	יש לך נתונים על החודש האחרון?

יורי שטרן: רק בעניין מעסיקים אנחנו נותנים נתון שהוא אחראי.

יורי שטרן: בשנת 1999 הוגשו סך הכל 2,468 דוחות למעסיקים, שהם 5,117 עובדים המועסקים לא כדין.

יורי שטרן: הוטלו קנסות, בהערכה של הטלת קנסות 25,000,000 שקל.

יורי שטרן: אני מדבר על שנת 2000, שלא הסתיימה, זרים - סך הכל מעסיקים 3,025, שימו לב לגידול המשמעותי, ועוד לא הסתיימה השנה, בין 2,468 ל3,025- ועל עובדים 7,380 כשיש הערכה שאנחנו מטילים קנסות בסכום של 37,000,000 שקל.

יורי שטרן: אפרים כהן:	עד  ל31-  באוקטובר  2000.

יורי שטרן: מ1-   בינואר   עד

יורי שטרן: היו"ר יורי שטרן:	אתה  תוכל  לבדוק  לנו  אם  יש  לך כעת נתון,

יורי שטרן: אפרים כהן:	אם  זכור  לאדוני,  בפעמים   הקודמות                                                              האחריות עד דצמבר שנה שעברה הייתה על  שירות התעסוקה.

יורי שטרן: כשהובא לידי כראש מנהלת שישנה בעיה, ואני יכול לומר בעצם מה הבעיה, הייתי אומר שלא הייתה בכלל גביית קנסות.

יורי שטרן: בשנה שעברה?

יורי שטרן: שמחשבנו  את המערכת הזאת ואני הובלתי את

יורי שטרן: היו"ר יורי שטרן:	אתם  הגשתם  קנס  ולא  היה לזה שום המשך?

יורי שטרן: אפרים כהן:	מחשבנו   את    המערכת,    היום   יש   שליטה

יורי שטרן: היו"ר יורי שטרן:	הקנסות של השנה שעברה, מה קרה להם?

יורי שטרן: שירות התעסוקה כדי לבדוק מה גבו.

יורי שטרן: ניתן  להגיד לך מתוך המיליונים מה גבו ומה לא גבו.

יורי שטרן: עיסוקם על כרטיס ביומטרי של כניסה לישראל של כל העובדים הזרים.

יורי שטרן: היום ממחשבים את המערכת בטרמינל של משרד הפנים, וזאת גם ברכה שחלה התקדמות.

יורי שטרן: חגי הרצל:	האחריות   על   פי   החלטת   הממשלה   עברה

יורי שטרן: היו"ר יורי שטרן:	יש  מדינה  בעולם  שהממשלה קובעת שם כמה

יורי שטרן: קריאה:	זאת  לא  בדיוק הקביעה.

יורי שטרן: הקביעה הייתה שלא

יורי שטרן: חגי הרצל:	החלטת  הממשלה  הקודמת  דיברה  על  1,000

יורי שטרן: בנימין אלון:	חילופי  השרים  במשרד העבודה והרווחה שינו

יורי שטרן: אפרים כהן:	לא אדוני.

יורי שטרן: אין שום שינוי.

יורי שטרן: תוספת תיקים.

יורי שטרן: לזו של השר הנוכחי.

יורי שטרן: הממשלה הנוכחית פועלת                                                              על סמך החלטות ממשלה קודמות.

יורי שטרן: היו"ר יורי שטרן:	זה שנים.

יורי שטרן: האחרונה, ועוד יותר בחודשים האחרונים כתוצאה מהמחסור בידיים עובדות והיציאה של הפלשתינאים.

יורי שטרן: אנחנו עדים לתופעה שלא ראינו אותה בעבר בהיקפים כל כך גדולים של כניסה של קבוצות מאורגנות במסווה של תיירים, בקשר שלהם עם חברות כוח אדם בחוץ לארץ ובארץ, על מנת לענות על הצורך בידיים עובדות במדינת ישראל.

יורי שטרן: היו"ר יורי שטרן:	לא, הרשות אמורה לטפל בהגירה החוקית.

יורי שטרן: אנחנו רואים כדבר מרכזי את השוואת העלויות של העובד הישראלי לעובד הזר, ביטול התמריצים הכלכליים.

יורי שטרן: אני מאוד מקווה שלא יהיה ביטול של התוספות שאושרו במסגרת חוק ההסדרים.

יורי שטרן: אנחנו חושבים שצריך לתת דגש על הגברת הפיקוח והבקרה במעברי הגבולות.

יורי שטרן: אנחנו אתמול היינו בנמל התעופה בן-גוריון וראינו עד כמה הצומת הזה של מעבר הגבול הוא כל כך קריטי וחשוב ובעיקר חשובה האישיות שיושבת ונפגשת עם אותו אדם שרוצה להיכנס לתוך שטחי מדינת ישראל, האם אותו שיקול דעת של בקר יכול להיות שהוא מקבל את ההחלטה ואנחנו אחר כך נגררים לתהליך ארוך, מסובך, כואב ורגיש של הוצאת אדם שבמירמה הגיע לתוך שטחה של מדינת ישראל או לחלופין זה יכול להיות באמת תייר תמים.

יורי שטרן: חגי הרצל:	בהחלט.

יורי שטרן: זה   שיקול   של   בקר,  ולכן   אנחנו

יורי שטרן: היו"ר יורי שטרן:	אני  מציע  שנציג  של  משרד  התיירות  או  של

חגי הרצל: תופעת הביקוש, קרי המעסיקים וחברות כוח האדם.

חגי הרצל: אני מדבר כיום על בדיקת חברות כוח האדם, שצצו כפטריות לאחר הגשם.

חגי הרצל: כל אחד יודע שמבחינה כלכלית כוח המשיכה היום לעובדים זרים זולים למדינת ישראל הוא רב.

חגי הרצל: אני אתן לכם דוגמה: אני נתקלתי בסינים ששילמו 10,000 דולר בשביל להגיע לעבוד במדינת ישראל.

חגי הרצל: שאלתי אותם איך הם מגייסים 8,000 דולר, והם ענו שהם לקחו הלוואות, שיעבדו רכוש ובתים של משפחה, חלק מאותן הלוואות הם לקחו כנראה מגורמים מפוקפקים בסין, הגיעו לארץ, בארץ שילמו לחברת כוח האדם על הזכות לעבוד במקום באופן לא חוקי עוד 2,000-1,600 דולר.

חגי הרצל: זה פשוט לא ייאמן.

חגי הרצל: אותו סיני צריך לעבוד לפחות שנה וחצי.

חגי הרצל: היו"ר יורי שטרן:	מר  חגי  הרצל, אני  כלכלן,  ואני למדתי משהו

חגי הרצל: דודי פרץ:	בטווח הקצר ייתכן שאתה צודק.

יורי שטרן: דודי פרץ:	בטווח  הארוך  אתה  טועה.

יורי שטרן: אני  מדבר  איתך

יורי שטרן: בני אלון:	עם  כל  הכבוד  לדיון  האקדמי,  אני  רק רוצה

יורי שטרן: חגי הרצל:	אני  בטוח  שאתה  מתכוון באמת לשאול ואתה

יורי שטרן: בצורה של מספר כמה יש.

יורי שטרן: חגי הרצל:	אני  הסברתי  איך  צריכה  להיות האסטרטגיה

יורי שטרן: הלאומית.

יורי שטרן: אכיפה.

יורי שטרן: מה  נעשה?

יורי שטרן: איך זה מצליח?

יורי שטרן: איך זה לא

יורי שטרן: דודי פרץ:	חבר  הכנסת  בני  אלון, חבל על הזמן, אף אחד

יורי שטרן: חגי הרצל:	אנחנו  לא נכנסים לסיפור של המחסור שנמצא

יורי שטרן: לאכוף את החוק.

יורי שטרן: מדינית.

יורי שטרן: שאחראית על אכיפת החוק.

יורי שטרן: אנחנו צריכים להגן קודם כל על אלו שבסדר.

יורי שטרן: לא ייתכן מצב שמי שיש לו אשרות כחוק, הוא ייצא.

יורי שטרן: אנחנו חייבים להגן קודם כל על אלה שבסדר.

יורי שטרן: היו"ר יורי שטרן:	לזכותו  של  מר  חגי הרצל וגם המערכת כולה,

יורי שטרן: חגי הרצל:	מדינת  ישראל   מאפשרת   לעובד   זר להישאר

יורי שטרן: זה ברור שכתוצאה מהאירועים האחרונים  חלק גדול מאותם משאבים שניתנו לצורך הגירוש של הזרים נשאבו למשימות של ביטחון הפנים, זה ברור, ולכן גם הייתה ירידה, אנחנו התחלנו לעלות והייתה שוב ירידה.

יורי שטרן: חגי הרצל:	לא, אני נותן לך של כל השנה.

יורי שטרן: לעבוד, ועכשיו אתה אומר להוריד מזה את החודש וחצי שיש בעיות אחרות, אז אתה נותן נתונים לחודש וחצי?

יורי שטרן: באופן כללי שכתוצאה מהפעילות שהמשטרה נדרשה להתמודד איתה, אז הייתה פחות התעסקות במשימה הייחודית הזאת ויותר לטובת משימות אחרות כפי שכולכם יודעים.

יורי שטרן: היו"ר יורי שטרן:	המלצנו  שתהליך  הגירוש יהיה תהליך  מדורג

יורי שטרן: חגי הרצל:	כן.

יורי שטרן: ישנה  הנחיה  כללית,  והיא  בגדר המלצה,

יורי שטרן: היו"ר יורי שטרן:	אבל יש לך היום כבר איזושהי אינדיקציה?

יורי שטרן: 133.

יורי שטרן: זאת אומרת שאנחנו בשיקול הדעת שהפעלנו ביחד עם משרד הפנים, החלטנו שאותו אדם יכול לממש את צו הגירוש בלי לעבור את התהליך של "מעשיהו" או שהוא התחיל את התהליך ב"מעשיהו" ושחררנו אותו בערבות.

יורי שטרן: מאוד חשוב שוועדת הכנסת תדע מבחינת אפיונים של העבירות.

יורי שטרן: חגי הרצל:	לגבי  האזהרה  זה  לא  נכנס  פה.

יורי שטרן: כי זה נגמר

יורי שטרן: היו"ר יורי שטרן:	ועל זה אין דיווח?

יורי שטרן: קריאה:	זה נתון לשיקול הדעת של השוטר?

יורי שטרן: עד ליחידות שפועלות, שזאת ההמלצה שלנו.

יורי שטרן: חגי הרצל:	סליחה,  אני  לא  נכנס  כרגע, ובטח   לא  הולך

יורי שטרן: היו"ר יורי שטרן:	האם  אפשר  לעשות  בדיקה  שאתם  קודם  כל

יורי שטרן: חגי הרצל:	אם אני אומר ש133- שוחררו בערבות,   אז  רק

יורי שטרן: היו"ר יורי שטרן:	כן, אבל לבדוק כמה מהם יצאו בסוף.

יורי שטרן: אלימות היא הדבר הכי בולט.

יורי שטרן: אני חושב שהתופעה של האלימות זה משהו כמו 19%.

יורי שטרן: 203 מהמגורשים היו מעורבים באלימות.

יורי שטרן: סמים – 67 זרים.

יורי שטרן: עבירות מוסר ומעשים מגונים – 35 זרים.

יורי שטרן: הונאה ומירמה – 88 מקרים.

יורי שטרן: עבירות רכוש – 113 מקרים.

יורי שטרן: עיסוק בזנות – 389 מקרים.

יורי שטרן: אחרים שזה גם דילרים וכל מיני עבירות מהסוג הזה – 144 מקרים.

יורי שטרן: 1,573 מקרי אלימות.

יורי שטרן: כל מי שגירשתם אלו                                                             עבריינים שהשתתפו באחת מהעבירות האלה?

יורי שטרן: חגי הרצל:	אז תוריד את 409 הזרים שאין להם ויזה.

יורי שטרן: חגי הרצל:	לא.

יורי שטרן: אנחנו בנינו מבנה ארגוני שאמור להתאים

יורי שטרן: בני אלון:	הגעתם  אליהם, קראת לזה מכווני מודיעין, או

יורי שטרן: 100.

יורי שטרן: איך הגעתם אליהם?

יורי שטרן: המשטרה.

יורי שטרן: חגי הרצל:	כן.

יורי שטרן: ישנם שני דברים שאני רוצה להביא לידיעת

יורי שטרן: היו"ר יורי שטרן:	אבל למה זה בחוק כניסה לישראל?

יורי שטרן: תיקון לכל המכלול.

יורי שטרן: דבר נוסף, התקבל החוק של איסור קנייה ומכירה של אדם לצורך עיסוק בזנות.

יורי שטרן: המשטרה בעניין הזה, על פי הנחיית השר והמפכ"ל היום, מחויבת לעשות חקירות עומק, כל אחת בתחומה בתחום הזה.

יורי שטרן: אני יכול להגיד שנפתחו בשנת 2000 274 תיקים בתחומים האלו, שזה כולל גם סרסרות ומעשי זנות, שידול לעיסוק בזנות והחזקת מקום לשם זנות.

יורי שטרן: שגורשו, 409 זה רק על העבירה של שהייה בלתי חוקית, כל השאר זה על עבירות אחרות כולל אלימות, מוסר, הונאה, רכוש וזנות.

יורי שטרן: נכון, כדי שנבין את המצב של האכיפה, אם אני קבלן חוקי ורשום במדינת ישראל וקיבלתי אישור להביא 100 עובדים, וקבלן אחר לא חוקי ולא רשום גנב לי 40 עובדים ואני הולך למשטרה ואומר להם: רבותיי, ברחוב הרצל 48 יש אתר בנייה, מהאתר הזה נגנבו  40 עובדים חוקיים שלי, המשטרה לא רק שהיא לא מגיעה למקום, היא לא טורחת לרשום תלונה, היא לא פותחת בחקירה, זה לא מעניין אותה, פשוט לא מעניין אותה.

יורי שטרן: זה בעצם מצב האכיפה.

יורי שטרן: הנתונים שלך מבוססים על המידע של המשטרה ואת זה אנחנו יודעים.

יורי שטרן: זה אומר שלא היה פה הליך הוגן.

יורי שטרן: לא הייתה פה הרשעה בבית משפט שקבלה שאותו אדם באמת עסק בהונאה או בדבר אחר.

יורי שטרן: אנחנו לא מעט פעמים במפגשים שלנו וגם בביקורת מתמודדים עם מצב שהמידע מאוד קלוש ועל כן הרבה פעמים אני חושבת שיש פה הדבקה של סטיגמה של עבריינות על קהל שלם של אוכלוסייה חלשה.

יורי שטרן: אני חושבת שהדבר הזה הוא מאוד בעייתי.

יורי שטרן: אחר.

יורי שטרן: שמדביקים  על כל האנשים האלה את האשמות

יורי שטרן: שמואל ארד:	כמות  הפשיעה אצלם הרבה יותר נמוכה מאשר

יורי שטרן: בני אלון:	אני  מאוד  מסכים  איתך  ורגיש  לעניין    הזה

יורי שטרן: היו"ר יורי שטרן:	אני מקבל את ההערה בעניין של תהליך                                                             שיפוטי זה או אחר למרות שאם לפי החוק הקיים, אם הם עוצרים אדם והאדם הזה נמצא בצורה לא חוקית...

יורי שטרן: מקצועית  ולא  ועדה   עיתונאית.

יורי שטרן: ישע, וזונח את הנכה והולך למקום אחר.

יורי שטרן: האם                                                             זה חוקי?

יורי שטרן: האם גם הוא נקרא כבלתי חוקי?

יורי שטרן: תאוצה בתקופה האחרונה, שלצערי מגיעים עובדים בהיתר בעיקר לתחום הסיעוד והנכים, בחודש הראשון מקבלים התראות למשקי הבית.

יורי שטרן: זו הפרה של תנאי האשרה.

יורי שטרן: אותו, לך תחפש אותו.

יורי שטרן: להתמודד עם העניין הזה, הודיתי בזה, אני מאוד מקווה שיהיה תיקון בחוק הזה ואז המשטרה תיתן מענה גם לעניין הזה.

יורי שטרן: היו"ר יורי שטרן:	ומה החוק אומר?

יורי שטרן: שנות מאסר.

יורי שטרן: אז הם לא תופסים את אלה שבורחים מנכים חסרי ישע.

יורי שטרן: אני מדברת על האוכלוסייה החלשה שאותה נוטשים.

יורי שטרן: שמחה בניטה:	נכון.

יורי שטרן: צריך מבחן משפטי האם באמת ההלכה המשפטית אומרת שכאשר עובד זר, שהוא שכיר בסופו של דבר, עוזב את מקום עבודתו, האם זה נקרא נטישת חסר ישע לפי החוק שאת אומרת.

יורי שטרן: דנה אלכסנדר:	אני  כן  חוזרת  לעניין הנתונים שמר חגי הרצל

יורי שטרן: לאחר חקיקת תיקון החוק לכניסה  לישראל תהיה לך סמכות כניסה לבתים.

יורי שטרן: אני ממש לא מבינה מה הקשר משום שגם היום יש אפשרות להוציא צו מעצר מבית משפט אם יש לכם חשד שיש עבירה פלילית שמתבצעת על ידי אדם מסוים.

יורי שטרן: דנה אלכסנדר:	שהות  בלתי חוקית זאת עבירה פלילית.

יורי שטרן: פלילית.

יורי שטרן: שעובד בשכר, יש לו הכבוד שהוא מקבל שכר בסיעוד, הוא לא אחראי על פי חוק לטיפול בחסר ישע, והוא אדם חופשי, הוא אדם עצמאי.

יורי שטרן: דנה אלכסנדר:	הוא  עובד בשכר.

יורי שטרן: הוא לא אפוטרופוס של אותו

יורי שטרן: היו"ר יורי שטרן:	גברת  דנה  אלכסנדר,  אם  הוא  מקבל תנאים

יורי שטרן: קריאה:	החולה הביא אותו לארץ.

יורי שטרן: משבועיים או חודש של התרעה מראש לעזוב.

יורי שטרן: פה מדובר באנשים שפשוט לא מסוגלים לטפל בעצמם.

יורי שטרן: שהוא עושה זה דבר לא מוסרי וזה לא בסדר  ולמעביד יש זכות מלאה לתבוע אותו, אבל אין פה שום עבירה פלילית.

יורי שטרן: אנחנו צריכים להסתכל גם על הצד השני של אנשים שעובדים בבתי מעסיקים והם באו כדי לעבוד בסיעוד בפועל ומעסיקים אותם בכל מיני עבודות אחרות אצל כל בני המשפחה של אותו חולה סיעודי.

יורי שטרן: בתאריך מסודר וממוסד.

יורי שטרן: שגם לעובד מאפשרים לעבור למעביד אחר, וגם למעביד מאפשרים להביא עובד אחר, לפתוח במערכת הזאת ולא ליצור מצב שעובד צמוד למעביד ומעביד צמוד לעובד ושניהם תלויים זה בזה.

יורי שטרן: למעסיק, אלא אין שום הגבלה בכלל לתקופה שבמסגרתה הוא מסיים את העבודה שלו.

יורי שטרן: היום מגיעים עובדים שאפילו יום אחד לא עובדים אצל אותו חולה.

יורי שטרן: הוא עוד לא בדק בכלל אם התנאים שלו הולמים או לא הולמים, אם הוא מנקה מסביב לחולה או שבחצר.

יורי שטרן: היו"ר יורי שטרן:	אתם נקראים ארגון זכויות האזרח ולא ארגון                                                             זכויות האזרח הזר או ארגון זכויות האזרח הפיליפיני.

יורי שטרן: יש זכות לבריאות ולחיים, זאת הזכות הבסיסית.

יורי שטרן: פה נפגעת הזכות הבסיסית הזאת.

יורי שטרן: דנה אלכסנדר:	העניין  של  טיפול  באנשים  קשישים ובחולים

יורי שטרן: היו"ר יורי שטרן:	אני מדבר  אליך כארגון זכויות האדם.

יורי שטרן: אני לא

יורי שטרן: דנה אלכסנדר:	אני  לא  מכחישה את זה.

יורי שטרן: אבל צריך לפתוח את

יורי שטרן: אחר במקום העובד שעזב.

יורי שטרן: אפרים כהן.

יורי שטרן: בשנת 2000 לפי הדיווח שלך, בסך הכל עד לאתמול – 409 מגורשים בגלל שהייה בלתי חוקית.

יורי שטרן: בני אלון:	כל  השאר  אומנם  זה לא בהליך משפטי וצריך

יורי שטרן: חגי הרצל:	תהליך מינהלי קודם כל שהות בלתי חוקית.

יורי שטרן: הנתון הזה לשנת 1998 – 6,707 מגורשים מול 405 מגורשים.

יורי שטרן: מה זה אומר?

יורי שטרן: זה דיווח על אכיפה של שוהים בלתי חוקיים.

יורי שטרן: כאשר אני משווה 405 מגורשים ל6,707- מגורשים.

יורי שטרן: בשנת 1999 – 7,144 מגורשים.

יורי שטרן: ישראל ולמפקחי עבודה, ועסקו לא רק במעצרם או גירושם או הוצאתם של העובדים שיש מכווני מודיעין אלא גם בעובד שעסק אצל מעסיק ושהה לא כדין ותפסו אותו באותו רגע כשהוא עובד והוא שוהה במדינת ישראל במעמד של תייר, אבל הוא עובד.

יורי שטרן: עד שהתעוררו בעיות משפטיות שלא יכול להיות שמפקח שהופקד על חוקים סוציאליים, יהיה גם חצי שוטר.

יורי שטרן: בדיון פנימי של המשרד, שאני הייתי שותף לו, הגענו למסקנה שצריך להפריד את הכוחות בעניין הזה, שמפקחי עבודה יעסקו מול מעסיקים בעניין העסקה לא כדין, שכר מינימום ועוד משימות נוספות שבחוקים סוציאליים, ומי שיופקד על פי חוק על הגירוש זה משטרת ישראל.

יורי שטרן: היו ויכוחים בין השרים במשך 7-6 חודשים בעניין הזה.

יורי שטרן: אני מסרתי נתונים שמבחינת הטיפול במעסיקים אנחנו כמעט מכפילים השנה את הטיפול בהם, אבל לעומת זה לא טיפלנו בגירוש של העובדים.

יורי שטרן: היו"ר יורי שטרן:	לא,  אני   לגמרי   לא   מסכים   איתך.

יורי שטרן: מספר

יורי שטרן: אפרים כהן:	אנחנו  בדקנו  את  הנתונים  האלה  שאז בשנת

יורי שטרן: היו"ר יורי שטרן:	אבל  זה  המעסיק.

יורי שטרן: אנחנו   מדברים  על גירוש

יורי שטרן: אפרים כהן:	גירוש  העובדים  שהוא רוצה להמשיך להעסיק

יורי שטרן: חוקיים הוא יעסיק את החוקיים.

יורי שטרן: איש, תמיד יהיו עוד 10,000 לא חוקיים שחברות כוח אדם מחוץ לארץ יבטיחו להם שפה זו הארץ המובטחת, והם ישלמו שם כסף והם יגיעו.

יורי שטרן: היו"ר יורי שטרן:	כן.

יורי שטרן: המדיניות הרשמית היא לגרש.

יורי שטרן: היו"ר יורי שטרן:	המדיניות  היא  לגרש.

יורי שטרן: הייתה הפסקה של כמה

יורי שטרן: בני אלון:	מתי?

יורי שטרן: מהאביב הזה.

יורי שטרן: החדשה הזאת של אי גירוש?

יורי שטרן: בני אלון:	מתי  נראה  את  התוצאות   של   מספר   גירוש

יורי שטרן: היו"ר יורי שטרן:	מטפלים  בגירוש  העובדים  הזרים,  וגם  היום

יורי שטרן: למערכת יש תפקידים, ולפחות בוועדה הזאת הדגש היה על כך שאם מטפלים במעסיקים שמעסיקים ללא היתר, זה הטיפול הנכון והיעיל ביותר.

יורי שטרן: כך הכוח בעולם.

יורי שטרן: שלכם?

יורי שטרן: ב4-3- חודשים.

יורי שטרן: בני אלון:	אז  מתי?

יורי שטרן: בשנה  אני  אמדוד  את  זה?

יורי שטרן: תן  לי

יורי שטרן: היו"ר יורי שטרן:	אני  מספיק אחראי בשביל לא לתת תשובה.

יורי שטרן: כי

יורי שטרן: בני אלון:	בינתיים הנתון של שנת 2000 של 409 מגורשים

יורי שטרן: היו"ר יורי שטרן:	בשנה  הזאת   נפתחו   ב9- חודשים  של השנה,

יורי שטרן: בני אלון:	של מעסיקים.

יורי שטרן: עצמה ייקח זמן, ולפני שהדברים האלה יקרו בפועל ולפני שקהילת המעסיקים תתרשם שזה באמת קו רציני ושיש ענישה, אנחנו לא נוכל לדעת כמה זה משפיע.

יורי שטרן: אני מקווה שגם בהיקפים גדולים יותר, וגם אחרי שהתקבלה החלטה כתוצאה מישיבת הוועדה שלנו, והרי במערכת בתי הדין לעבודה לתת לטיפול בעבירות האלה שיפוט מהיר, ולנקוט תהליכים של זירוז כל ההחלטות.

יורי שטרן: אני מקווה ששני הדברים האלה גם יחד יביאו לתוצאה.

יורי שטרן: מה תהיה התוצאה ובאיזה היקפים?

יורי שטרן: אנחנו לא יודעים.

יורי שטרן: בני אלון:	איך  זה  קשור?

יורי שטרן: אז  אני  מאחוריך  במלחמתך

יורי שטרן: היו"ר יורי שטרן:	הממשלה  היא  זאת  שגורמת  לעוול  הזה בכך

יורי שטרן: שמואל ארד:	לא  נתונים  לנו  עובדים  וגם  לא  אוכפים.

יורי שטרן: זה

יורי שטרן: בני אלון:	בכך שהממשלה  אשמה אתה  צודק,  אבל   מה

יורי שטרן: עובדים לא חוקיים?

יורי שטרן: המעסיקים שבמקרה או באיזושהי צורה הגיעו לעובדים, ולא משנה מאיזה כיוון הם באו.

יורי שטרן: מר אפרים כהן נתן נתונים בתחילת השיחה ואני רוצה לשאול שאלה.

יורי שטרן: אנחנו יודעים כמה הוקצב בחקלאות, אנחנו יודעים שהייתה הרחבה במה שנקרא קידום עובדים, אתה אמרת כמה נכנסו בחודשיים האחרונים, לא אמרת כמה יצאו, ואני אומר את זה משום שבשבוע שעבר הייתה הבטחה מפורשת של  משרד העבודה והמנהל הכללי של שירות התעסוקה שלא עוצרים תהליך של כניסת עובדים עכשיו לאור המצב, ואנחנו יודעים שעצרו את הכל בטענת בדיקה.

יורי שטרן: יוסי בלייר:	משרד הפנים, אתה יודע מי עצר.

יורי שטרן: גורפת, אלא לחברות כוח אדם שכבר מיצו.

יורי שטרן: כוח  אדם?

יורי שטרן: "עובדים  על  כולם  בעיניים" פה.

יורי שטרן: לא 	מגיע אף עובד.

יורי שטרן: במשרד הפנים, שכביכול מדובר בחברות כוח אדם שבצורת מקדמה מיצו כבר את המכסה השנתית שלהן.

יורי שטרן: אני לא יודע אם זה נכון או לא.

יורי שטרן: יוסי בלייר:	אתמול  שאלתי  את  המנהל  הכללי של שירות

יורי שטרן: אפרים כהן:	מה זה קשור?

יורי שטרן: מכסה  ל10,000-  איש,  ויצאו לך 3,000 איש…

יורי שטרן: שאם יש עכשיו ריצה אחרי המעסיקים בתחום החקלאות על העסקה בלתי חוקית, אבל חוקים אנחנו לא מקבלים, אתם הופכים עלינו את הקערה.

יורי שטרן: עכשיו גם נהיה פושעים.

יורי שטרן: מר אפרים כהן, אתה מתפלא שאתה מוצא היום בקו התפר ילדים פלשתינאים?

יורי שטרן: אתם מתפלאים שזה קורה?

יורי שטרן: למה שזה לא יקרה?

יורי שטרן: רשמית, שתאפשרו  לקחת  מן   העובדים  הלא

יורי שטרן: אפרים כהן:	לא, אין לנו דבר כזה.

יורי שטרן: היו"ר יורי שטרן:	לא,   זה   אנחנו     ביקשנו    שיתנו   לגליזציה

יורי שטרן: בשום פנים ואופן הכוונה היא לא להקל על עבירות החוק ועל מפירי החוק, ולכן המשטרה צריכה לגרש בתהליך מסוים, שאנחנו המלצנו, את מי שנמצא פה ללא היתר, ומשרד העבודה צריך לעשות את שלו, אבל כשאתה מסתכל על זה כפתרון, אני לפחות בדעה שזה לא כל כך פתרון לאור המצוקה, שפשוט המאמצים שמושקעים בכך - אולי יש מקום להשקיע אותם במקומות אחרים, בהתאחדות הקבלנים.

יורי שטרן: שמובא  באישור,  יתנו  ויזה  להביא  פועל  זר.

יורי שטרן: היו"ר יורי שטרן:	הוא הכחיש את זה למחרת בבוקר.

יורי שטרן: הישראלים, לא מעסיק את הפועלים הפלשתינאים ישירות.

יורי שטרן: אני לא שולח את הישראלים שלי לחברון להוציא אנשים.

יורי שטרן: אני מעסיק קבלני משנה פלשתינאים ולהם אין ההבטחה הזאת.

יורי שטרן: חברה עם 200 פועלים שלא הגיעו, לנו יש 2 שעובדים ישירות, אבל עם 2 חבל על העבודה.

יורי שטרן: הוא גם הכחיש את זה, זאת השיטה שלו.

יורי שטרן: אנחנו מעוניינים באכיפה.

יורי שטרן: אנחנו גם מוכנים לעזור.

יורי שטרן: בשנה שעברה אמרנו: אנחנו נממן יחידה מהמשטרה.

יורי שטרן: הצענו את הדבר הזה לאכיפה.

יורי שטרן: אני רוצה לומר למשרד העבודה, למשרד הפנים, למשטרה, תקבעו אתם את הכתובת, שאם אני בתור מעסיק מוצא את הפועל שלי שברח, אם אנחנו יודעים איפה האיש ואצל מי הוא עובד, ואנחנו רוצים למסור את זה לגורם שייקבע, אני רוצה לקבל זיכוי על הוויזה לפחות.

יורי שטרן: אני רוצה שהאיש הזה יוצא ממני מהמכסה של הוויזות שלי, זאת תהיה התרומה שלי על "ההלשנה" שהיא בסך הכל אכיפת החוק, ושהוויזה הזאת תעבור לידי הגורמים המוסמכים, יוציאו אותו או לא יוציאו אותו.

יורי שטרן: שמואל אדר:	הם אפילו לא רושמים תלונה על זה.

יורי שטרן: אותה, אבל נכון להיום היא קיימת, המעבר הזה ממעסיק למעסיק מרצונו של העובד נחשבת לעבירה.

יורי שטרן: אני רואה בזה פגם.

יורי שטרן: אבל נכון להיום זאת עבירה, ואם המידע בא מגורם משטרתי או בא מגורם פרטי שאומר: הנה העובדים שהיו אצלי, היום הם נמצאים במקום אחר, מבחינתכם זה לא משנה, נכון?

יורי שטרן: למה אתם לא מגיבים לזה?

יורי שטרן: היו"ר יורי שטרן:	לא, זה היה גם קודם.

יורי שטרן: כמוה כהפרה של שהייה ללא היתר, זה אותו הדבר, דינה שנת מעצר.

יורי שטרן: הודיתי שבעניין הזה אנחנו לא ערוכים, והמשטרה מתקשה עם ים המשימות שלה להתמודד גם עם העניין הזה, אני מודה בזה.

יורי שטרן: אני באופן אישי מקבל פניות מאנשים, וממש אני פונה באופן אישי ליחידות ומבקש מהם לסייע לאותו קשיש או לאותו נכה.

יורי שטרן: שינוי חוק, אין פה כניסה לבית פרטי.

יורי שטרן: מדובר באנשים שהם עבדו אצל קבלן א' ועברו לקבלן ב', ולפי החוק הקיים, שאני חושב שהוא לא נכון, אבל לפי הנורמה הקיימת הם בעצם כמו בשהות בלתי חוקית.

יורי שטרן: חוקי שני, והדגש הוא על מעסיק חוקי, אותו הדבר אם הוא עובר מקשיש שזכאי לקבל סיוע ועובר לקשיש אחר שזכאי לקבל סיוע.

יורי שטרן: ניתן לעשות העברות כאלה במשרד הפנים, כל עוד זה במסגרת האשרות, ניתן לעשות את זה הן במינהלת והן במשרד הפנים.

יורי שטרן: העובד?

יורי שטרן: היו"ר יורי שטרן:	אבל העובד לא יכול לבדוק אצל מעסיק אם יש

חגי הרצל: שמואל ארד:	ישנה   דרך   מסודרת   שהמדינה   פתחה   כדי

חגי הרצל: היו"ר יורי שטרן:	זה רק מרצונם של המעסיקים.

חגי הרצל: שלושה חודשים קודם, אצל השני יש פרוייקט.

חגי הרצל: שמואל ארד:	זאת  עבירה,  זה  שבירת תנאי הוויזה,  העובד

חגי הרצל: אשם זה המעביד שלו והעובד עצמו.

חגי הרצל: מרצונו החופשי, מרצונו, לא מרצונו של המעביד שלו, למעביד אחר שגם הוא יש לו היתר, והוויזה של העובד גם עוד לא פגה, האם זאת עבירה או לא?

חגי הרצל: היו"ר יורי שטרן:	אל תענה לי במקום המשטרה.

חגי הרצל: עם זה בעיה.

חגי הרצל: קריאה:	אם  זה  לא  הוסדר,  אז  הוא  הפר  את   תנאי

שמואל ארד: היו"ר יורי שטרן:	מבחינה פורמלית חוקית, זאת עבירה?

שמואל ארד: אפרים כהן:	למה  זה  עבירה?

שמואל ארד: היום  חוק שירות התעסוקה

שמואל ארד: אין היום חוק או אין היום נוהל או סמכות של שר העבודה ושר הפנים לאי כבילת עובד למעסיק, כי אם לא תהיה כבילת עובד למעסיק, לא יהיה אישור לקבלן אלא אישור לעובד.

שמואל ארד: אפרים כהן:	לא, לענף.

שמואל ארד: אז  העובד יהיה זכאי, לא תלוי במר

שמואל ארד: היו"ר יורי שטרן:	מבחינת  המשרד  לביטחון פנים,  שהוא   אוכף

שמואל ארד: שמואל ארד:	השנה   היו  3  החלטות  של  ממשלת    ישראל

שמואל ארד: הכרזה שנייה – לא יכול להיות שאותה ממשלה שבצד האחד נותנת לענפים שלמים לרדת לטמיון היום ולהיהרס, ולעשרות אלפי אזרחים ישראליים, כולל פיטורים שיגיעו על תהליך דומינו מתחיל, בצד אחד היא לא תאכוף את החוק ותיצור אנרכיה מוחלטת, ובצד השני לא תאפשר להביא עובדים.

שמואל ארד: ככל שיכבידו את היד על העובדים הזרים החוקיים, בקיצוץ המכסות שלהם, במסי גולגולת עליהם, כך המדינה תקבל יותר עובדים לא חוקיים.

שמואל ארד: זה כלים שלובים, זה כלכלה חופשית, זה מה שיקרה גם הלאה.

שמואל ארד: לכן אנחנו פונים עוד הפעם, לכסות את הפערים במנה לפחות בסיסית לחיים של עובדים זרים חוקיים, וזה יעצור יותר מכל האכיפות שאנחנו בעדם, את זרימת העובדים הלא חוקיים למדינת ישראל.

שמואל ארד: אם הם לא יעשו את זה, נמצא את עצמנו בעוד שנה, אם היום מעריכים שיש 100,000 עובדים לא חוקיים וכ80,000-  עובדים חוקיים, נמצא את עצמנו תוך חצי שנה עם 150,000  לא חוקיים ועם אותו מספר של חוקיים.

שמואל ארד: זה מה שיקרה, בלי הפלשתינאים.

שמואל ארד: ואתה שותק, סימן שאתה מסכים.

שמואל ארד: אז אני לא מקבל שבמשרד לביטחון פנים, אני לא יודע מה ומי אמר, ישנה החלטה מפורשת שאני הייתי שותף לה, יש פרוטוקול לממש את החלטת הממשלה.

שמואל ארד: חגי הרצל:	אני  רוצה  את  האכיפה  בשביל קודם כל להגן

שמואל ארד: בני אלון:	כלפי  האמירה  כדי  שלא  תסכים, זה נכון.

שמואל ארד: זה

שמואל ארד: בחומרה.

שמואל ארד: שזאת הכוונה, אבל זאת גם זכותם.

שמואל ארד: שלא לתת עדיפות למקרים האלה שבהם המעביד אומר: אני יודע על עובד פלוני שעזב והוא עכשיו לא חוקי.

שמואל ארד: המשטרה לא יכולה לא מחר בבוקר ולא בעוד שנה, וגם לא בעוד חמש שנים, להשתלט על כל המספר של השוהים הלא חוקיים.

שמואל ארד: זה ברור לחלוטין, ולכן היא צריכה לקבוע סדרי עדיפות, וסדר עדיפות זה לא לתת אמצעי למעבידים להיפטר מעובדים שהם לא נותנים להם תנאים.

שמואל ארד: המעסיק  שלו  עוזב  בגלל שהיה פה ניצול  יתר	או משהו דומה.

שמואל ארד: חוקית גבוהים יותר מהשכר והעבודה                                                             החוקית.

שמואל ארד: שבעבודה חוקית או מנוקזים בקרנות לרווחת העובד, ביטוח רפואי וכדומה, או הולכים לממשלה, פה חלק מזה לא הכל המעביד מתחלק עם העובד.

שמואל ארד: היו"ר יורי שטרן:	אני  רוצה לקבוע  כמה  דברים.

שמואל ארד: אני חושב שזה

שמואל ארד: הכלל השני הוא שכל מה שבחוק היום הוא לא חוקי, והמשטרה והשלטונות צריכים להתמודד עם זה, ואנחנו, שלא מסכימים עם החוק הקיים, אם זה ארגון זכויות האזרח או אני כמחוקק, אנחנו צריכים להתמודד עם המשימה הזאת של שינוי החוק ולא לדרוש מהמשטרה לא לאכוף את החוק כפי שהוא, ולכן מבחינת החוק, אם הקבלן אמר למשטרה שמספר מסוים של עובדים עזבו אותו והם נמצאים במקום מסוים, זה כמו המידע שאתה קיבלת מהבלש המשטרתי או מהמוקד שלך ואתה צריך לפעול או לא לפעול בהתאם לאמצעים שיש לך כעת.

שמואל ארד: בשביל שלא נהפוך את הוויכוח הזה למתמיד אצלנו, אני פשוט דורש, והוצאנו מכתבים בעניין הזה, שהמערכות האחראיות על כך יפרידו בין הענפים הכלכליים לבין ענף הסיעוד.

שמואל ארד: גם מבחינת הנוהל החל מהמחויבות של העובד, מה המסגרת שבה הוא עובד, לי אין פתרון ספציפי, אני רק בטוח שזה לא אותו הדבר, זה לא אותם יחסי עובד – מעביד באתר הבניין ובמשק החקלאי ואצל הנכה שמעסיק מישהו.

שמואל ארד: גם שם יש עניין של זכויות העובד וגם שם יש ניצולים לרעה, אבל המערכת, גם מערכת הגנת העובד וגם המערכת שעומדת לרשותו של המעביד כביכול צריכה להיות שונה.

שמואל ארד: נכון להיום זה בעצם מתפקד כאילו זה אותו הדבר, רק בהבדל אחד, שאתה לא יכול להיכנס לבית פרטי, ולאתר הבנייה אתה יכול, אבל ישנם דברים שהם קודמים לזה ומישהו צריך באמת לחוות את הדעת ולהציע פתרון.

שמואל ארד: אם לארגוני נכים יש פתרונות, כי עד היום לא הצעתם, איך להפריד בין המערכות על בסיס שהוא שומר על זכויות העובד, מאפשר לו חופש בחירה בתנאים מסוימים, לא בתנאים של הפקר כפי שזה היום.

שמואל ארד: החריפה בצורה קשה.

שמואל ארד: כתוצאה מהסגר נוצר מצב שהמון ברחנים עזבו ואין מענה.

שמואל ארד: היום יש סחר מכר בעניין של העובדים הזרים בסכומים אסטרונומיים.

שמואל ארד: זה לא 5 וחצי דולר לשעה, זה הגיע ל7- דולרים ול9- דולרים על מנת שקבלנים יוכלו לעמוד מול החוזים.

שמואל ארד: נוצר מצב שהיום אין מענה לאותם ברחנים, אני מדבר על חברות "סולל בונה", חברות גדולות שבאות עם תצהיר של עורך דין ומגישות את זה למשרד הפנים ואומרות: אלה ברחו, עזבו את האתר, אין לנו אותם בפועל.

שמואל ארד: שיזכו אותם על מנת שיוכלו להביא במקומם עובדים אחרים.

שמואל ארד: מה המדיניות, מה קרה, והאם באמת המדיניות הזאת ממומשת היום?

שמואל ארד: כביכול עושים עבור ענף הבנייה?

שמואל ארד: בחקלאות שמענו כמה דיווחים והייתה ישיבה השבוע.

שמואל ארד: מה קורה בענף הבנייה?

שמואל ארד: המידע.

שמואל ארד: אני יכול לדעת ממערכות המידע שהביקושים שנכנסים למערכת הם זעומים.

שמואל ארד: אנחנו יודעים בוודאות שכמות הפניות אלינו לקבל עובדים לענף הבנייה נמוכה ביותר.

שמואל ארד: אבי אהרונסון:	270 עובדים, ליתר דיוק.

שמואל ארד: אבי אהרונסון:	כן.

שמואל ארד: יהודה סרוסי:	אם הייתה פנייה.

שמואל ארד: שמואל ארד:	אני אשלח לך היום עשרות פניות שהוגשו.

שמואל ארד: שמואל ארד:	הוגשו.

שמואל ארד: לשכה.

שמואל ארד: אבי אהרונסון:	לפני  שלושה  שבועות,  ירושלים, רמלה וחיפה

שמואל ארד: היו"ר יורי שטרן:	אנחנו  כאן  ובמקום  לא  נוכל  לבדוק  את זה.

שמואל ארד: דנה אלכסנדר:	להסתפק    בעובדים    שצריך    אותם    מקרב

שמואל ארד: היו"ר יורי שטרן:	א.  אנחנו  קוראים  לממשלה  להתייחס  למצב

שמואל ארד: מוליד תופעות מזיקות נוספות.

שמואל ארד: ג. אנחנו רואים את המחסור שנוצר בעקבות אי הגעתם של העובדים הפלשתינאים, שזאת תופעה לטווח ארוך, את המקור הראשי לכל הנזקים האלה, ועם כל הגיוסים במערכת האכיפה, היא לא תוכל להתמודד עם זה לטווח ארוך אם לא יימצא פתרון למחסור עצמו.

שמואל ארד: לכן אנחנו מבקשים את שירות התעסוקה לגייס עובדים וליצור מגע ישיר עם המעסיקים, גם עם אלה שעוד לא פה עדיין, כי יש סיבות רבות למה לא פנו, מחוסר אמונה, אבל סיבה אחת לא קיימת פה.

שמואל ארד: לשירות התעסוקה אין בעיה להרים טלפון ולומר: יש לי עובדים, הרי המעסיקים הם לא גונבים מעצמם.

שמואל ארד: הם לא פוגעים בעצמם ולכן אם יש עובדים, הם יקבלו אותם.

שמואל ארד: ה. אנחנו מבקשים ממשרד הפנים וממשרד העבודה והרווחה לאשר לעובדים הנמצאים שפג תוקפם להשתלב בבנייה ובחקלאות, ואם הם ייקלטו, לקבל אישור שהות לעוד שנה.

שמואל ארד: אתם בעצמכם אמרתם שעובדים היום גם קולומביאנים וגם אחרים.