ועדת משנה לתקנות לפי חוק החברות, כנסת 15, פרוטוקול מספר 10, 2000-01-11 13:00

מוזמנים: ערן רוזמן משרד המשפטים מרים אילני משרד המשפטים גלי גרוס מתמחה, משרד המשפטים רות שיקלר מחלקה משפטית, בל"ל ג'ניפר ג'יינס מזכירת בנק לאומי שמואל זלוטניק בנק לאומי רונית דהאן-רמתי איגוד הבנקים עוזי חורי בנק דיסקונט יהושע נאמן איגוד חברות ציבוריות הרשומות בבורסה נתי שילה יועמ"ש, איגוד חברות ציבוריות הרשומות בבורסה דן אלון מזכיר איגוד חברי הבורסה שאינם בנקים רונית הראל בן-זאב הבורסה לניירות ערך חגית נאמן סמנכ"ל, יועצת משפטית ומזכירת הבורסה לניירות ערך מישל אוחיון לשכת עורכי הדין שירין הרצוג ד"ר עמיר ליכט המרכז הבינתחומי אריה בוביס הרשות לניירות ערך איריס ציבולסקי סגנית מנהל המח' המשפטית, הרשות לניירות ערך אמיר שרף סגן מנהל המח' המשפטית, הרשות לניירות ערך

קצרנית: נושא: תקנות החברות (חברות שמניותיהן רשומות למסחר בבורסה מחוץ לישראל), התש"ס 2000-.

קצרנית: תקנות החברות (חברות שמניותיהן רשומות למסחר בבורסה מחוץ לישראל), התש"ס - 2000.

דוידה לחמן-מסר: יש לנו את ההקלות בכתבי ההצבעה.

דוידה לחמן-מסר: מאחר והן קצת פחות דחופות - לאור בקשת חברי הבורסה לדחות את תחילת תוקפן של התקנות האלה על מנת שהם יתארגנו כראוי - אז לא נדון בזה.

דוידה לחמן-מסר: מה שכן דחוף זה ההקלות על חברות שמניותיהן רשומות למסחר בבורסה מחוץ לישראל.

דוידה לחמן-מסר: החוק הזה לא מתעסק בכל הסוגייה של רישום כפול.

דוידה לחמן-מסר: למעשה, יש לנו מצב של כמה סוגי חברות.

דוידה לחמן-מסר: יש לנו קודם כל את החברה הציבורית שניירות הערך שלה הוצעו למסחר ורשומות למסחר בבורסה בישראל.

דוידה לחמן-מסר: אלה ההקלות שעסקנו בהן בישיבה הקודמת.

דוידה לחמן-מסר: אחר כך יש לנו את החברה הציבורית שניירות הערך שלה נסחרות בבורסה מחוץ לישראל בלבד, זאת אומרת חברה שהציעה ניירות ערך לציבור מחוץ לישראל בלבד.

דוידה לחמן-מסר: אחר כך יש לנו חברה שהציעה ניירות ערך לציבור מחוץ לישראל ולאחר מכן או לפני כן הציעה ניירות ערך לציבור בישראל.

דוידה לחמן-מסר: זה מה שנקרא חברות שהן דואליות היום.

דוידה לחמן-מסר: החברות הדואליות היום, בניגוד אולי לחברות הדואליות מחר, הן חברות שבפועל הוציאו תשקיף בשתי המדינות, זאת אומרת גם הוציאו תשקיף בישראל וגם הוציאו תשקיף בחו"ל.

דוידה לחמן-מסר: יש את סוג החברות הנוסף שזה חברות שהציעו ניירות ערך לציבור מחוץ לישראל, רשומות למסחר בבורסה מחוץ לישראל ורושמות את המניות שלהן גם למסחר בבורסה בישראל, לאו דווקא על פי תשקיף כמתכונתו הרגילה לגבי חברה קיימת, אלא על פי הסדר חקיקתי חדש שמתעצב עכשיו בתזכיר לתיקון חוק ניירות ערך - הרישום הכפול.

דוידה לחמן-מסר: בתזכיר של חוק ניירות ערך תטופל עיקר הבעיה שלא טופלה בתקנות האלה.

דוידה לחמן-מסר: עיקר הבעיות נוגעות לחברות שנסחרות בשני השווקים.

דוידה לחמן-מסר: המודל של חוק החברות החדש זה החברה הציבורית, בלי שום קשר לחוק השבות, זאת אומרת חברה ציבורית שהציעה ניירות ערך לציבור.

דוידה לחמן-מסר: אנחנו סברנו, וכך גם קיבל את זה החוק, שהחברה הציבורית ככזו מתקיימת בה בעיית הנציג, ולכן מה איכפת לי אם בעלי המניות הם אמריקנים, ישראלים או מהונג קונג.

דוידה לחמן-מסר: בחברה הזאת שהתאגדה לפי דיני מדינת ישראל יש את בעיית הנציג שחלה לגבי בעלי המניות בחברה הזו, לכן חלים עליה דינים של חברה ציבורית.

דוידה לחמן-מסר: התזכיר של הרישום הכפול יאפשר לחברות שנסחרות בשתי בורסות לברר מה הדינים שחלים במדינה השנייה שבה נסחרות המניות של החברה הציבורית שהתאגדה בישראל, ולראות האם הם מספקים הגנה דומה להגנה של ציבור בעלי המניות בחברה הציבורית לפי דיני ישראל .

דוידה לחמן-מסר: אם כן, אנחנו נציע, ורשות ניירות ערך אני מקווה שתקבל, שרשות ניירות ערך תוסמך קודם כל לפתור בתחום ניירות ערך את מה שהיא תמצא לנכון לפתור.

דוידה לחמן-מסר: אנחנו גם נציע שרשות ניירות ערך, בהסכמת שר המשפטים, תוסמך לפטור חברה ציבורית שמניותיה רשומות למסחר בשתי בורסות מהוראות חוק החברות, כלומר סט של הקלות נוסף שיהיה פרמטר של הדינים שחלים באותה מדינה הנוספת שבה נסחרים ניירות ערך למסחר.

דוידה לחמן-מסר: בתוך כל המעגלים האלה בחרנו להציג בפניכם היום מעגל מצומצם מאוד, שעל כך ילינו חברי שיבקשו לפתוח את כל הדיון בסוגית הרישום הכפול, ואני אבקש מגברתי שלא לפתוח אותו עכשיו.

דוידה לחמן-מסר: לגבי כל אלה שלא פטורים, רק שיעבור תיקון חוק ניירות ערך הרשות תוסמך לבדוק פרטיקולרית את הבורסות הספציפיות והדינים של אותן מדינות, לבדוק מתי ההגנה מספקת וראויה יותר מאשר ההגנה שמנהיג חוק החברות, ומתי ראוי לפטור חברות.

ציפי לבני: מאיפה אנחנו מתחילים?

דוידה לחמן-מסר: 364.

ציפי לבני: הסעיף בחוק מדבר על חברות שנסחרות בארץ.

דוידה לחמן-מסר: לא, חברה ציבורית בחוק החברות החדש היא חברה שהציעה ניירות ערך לציבור, בלי שום קשר לזהות הלאומית של בעל המניות.

ציפי לבני: בלי שום קשר למקום שבו הן הוצעו?

דוידה לחמן-מסר: בלי שום קשר למקום שבו הן הוצעו.

ציפי לבני: זאת אומרת זה מדבר על חברות ציבוריות שמניותיהן נסחרות מחוץ לישראל.

ציפי לבני: מה זה המשפט "הוצעו לציבור מחוץ לישראל או שהן רשומות בבורסה מחוץ לישראל בלבד"?

ציפי לבני: מה החליפין כאן?

דוידה לחמן-מסר: שאתה מציע לציבור ואתה לא רשום למסחר, כאילו שיש אפשרות כזאת.

דוידה לחמן-מסר: במדינת מוזמביק הדרומית יכול להיות שיש אפשרות להציע לציבור ניירות ערך מבלי שהן היו רשומות למסחר.

דוידה לחמן-מסר: בדרך כלל אנחנו נציע שזה יחול ביחד.

ציפי לבני: בלבד זה אומר לא בארץ?

דוידה לחמן-מסר: יש לכם מדינות כאלה שמציעים ניירות לציבור סתם?

מישל אוחיון: ישראל.

ציפי לבני: אבל כתוב מחוץ לישראל.

דוידה לחמן-מסר: שאלתי באיזו מדינה, חוץ מישראל, מציעים לציבור ניירות ערך ולא רושמים אותן בבורסה.

שירין הרצוג: ההערה שלי היתה שהסמכות ניתנה לגביהן.

שירין הרצוג: חזקה על המחוקק שהוא חוקק את זה.

שירין הרצוג: אם פוטרים חצי, צריך גם לפטור את החצי השני.

דוידה לחמן-מסר: אנחנו נפטור את החצי השני.

ציפי לבני: אני רוצה לדעת למה המחוקק התכוון.

יהושע נאמן: אם את רוצה דוגמאות, אז בחברה לישראל כאשר יצאו להנפקות הראשונות לא הנפיקו את זה בצורה כזאת שתשלה אותן בבורסה בארץ.

שירין הרצוג: יכול להיות שחריגים מסויימים בחוקי ניירות ערך בארצות הברית יכולים לחול.

ציפי לבני: הכוונה היא לחברות ציבוריות שהוצעו לציבור מחוץ לישראל בלבד.

ציפי לבני: בלבד זה אומר רק שם?

יהושע נאמן: רק שם.

ציפי לבני: בסדר, אז זה 364(א).

דוידה לחמן-מסר: (א) זה מה שבחוץ בלבד ולא כאן.

ציפי לבני: (ב) "השר רשאי לקבוע, לאחר התייעצות עם רשות ניירות ערך, כי הוראות חוק זה החלות על חברות ציבוריות לא יחולו, כולן או חלקן, על חברות ציבוריות שמניותיהן רשומות בבורסה בישראל ובבורסה מחוץ לישראל, בין השאר כדי למנוע התנגשות בין הדינים הזרים..."

דוידה לחמן-מסר: המעגל שהבאנו היום לאישור הוועדה הוא המעגל הראשון, המצומצם.

דוידה לחמן-מסר: הוא מצומצם במובן זה שהוא מתייחס קודם כל לחברות שנסחרות רק בחו"ל, שהציעו לציבור רק בחו"ל ולחברות שהיו רשומות למסחר ערב תחילת החוק בישראל ובחו"ל.

דוידה לחמן-מסר: נקודת המוצא של חוק החברות הוא לראות בחברה הציבורית, שהציעה ניירות ערך לציבור, חברה שיש בה בעיות מיוחדות, בלי שום קשר לסעיף הnationality של בעל המניות.

דוידה לחמן-מסר: לכן, לא מצאנו לנכון להפלות לרעה בין בעלי מניות של חברה ישראלית שנסחרת בהונג-קונג לבעלי מניות של חברה ישראלית שנסחרים בישראל.

דוידה לחמן-מסר: לדוגמה, אם יש חשש מניגוד עניינים בעיסקאות שבין בעל השליטה ובין החברה וקבענו את הקריטריון שעיסקאות כאלה אם הן חריגות הן טעונות אישור אסיפה כללית ברוב של שני שליש מבעלי המניות שאינם בעלי עניין, הרי שהכלל הזה נכון בלי שום קשר לזהות הלאומית של בעל המניות.

דוידה לחמן-מסר: סוגיית בעיית הנציג שמאפיינת את החברה הציבורית לא קשורה לסעיף הלאום, היא קשורה לעובדה שבעלי המניות מפוזרים, שאין להם יכולת הידברות, שהשיעור של המחזיקים באופן יחסי קטן.

דוידה לחמן-מסר: אנחנו בעיקרון מתנגדים לגישה שאומרת: חברה ציבורית שהציעה ניירות ערך בחו"ל בלבד - דינה כחברה פרטית.

דוידה לחמן-מסר: הגישה שהצגנו היא גישה שבחנו אותה.

דוידה לחמן-מסר: בחנו אותה יחד עם רשות ניירות ערך, יחד עם משרד האוצר ויחד עם משרדים אחרים שיש להם עניין בחוק החברות.

דוידה לחמן-מסר: זאת הגישה שאנחנו מציגים בפני הוועדה.

דוידה לחמן-מסר: אנחנו ביקשנו לזמן לוועדה את ד"ר עמיר ליכט, מהמרכז הבינתחומי בהרצליה, שמתמחה בסוגייה של רישום ניירות ערך למסחר בארץ ובחו"ל.

ציפי לבני: אני מציעה שנדון בהשגות.

דוידה לחמן-מסר: ההשגות הן רלוונטיות, אבל כאשר אני מציגה לפני גברתי את העובדה שהנושא יטופל ספציפית אחרי מעבר חוק ניירות ערך - הרישום הכפול, או אז נשאר לנו, אם בכלל, לדון רק בחברות שנסחרות בחו"ל בלבד.

ציפי לבני: למה זה תלוי בזה?

דוידה לחמן-מסר: כאשר חברה שנסחרת בשני שווקים באה להרשם בישראל, צריך שמישהו יבוא ויבחן מה הוא הדין שצריך לחול עליה כאשר היא נרשמת למסחר בישראל.

דוידה לחמן-מסר: אם את תבואי ותגידי שהדינים עליה היו כמו הדינים בארץ המוצא, והדינים בארץ המוצא אדישים, למשל, לבעיית הנציג, כי אז את מזיקה עם בעלי המניות בבורסה בישראל מאחר והם בחברה הציבורית שנסחרת בישראל מקבלים את ההגנה על בעיית הנציג.

דוידה לחמן-מסר: כל מקרה של שוק צריך להבחן לפי הדינים הקיימים באותו שוק.

דוידה לחמן-מסר: רשות ניירות ערך תקבל את ההסמכה בחוק החדש לבדוק.

דוידה לחמן-מסר: יכול להיות שבNASDAQ הכל נהדר.

דוידה לחמן-מסר: חוץ מNASDAQ יש הונג-קונג, יש בוצוונה, יש שיקגו, יש פריס, יש פרנקפורט.

דוידה לחמן-מסר: בכל מדינה יש דיני בורסה ,יש דיני חברות.

דוידה לחמן-מסר: פעם דיני חברות עוסקים בסוגיות של דיני בורסה, ופעם דיני בורסה עוסקים בסוגיות של דיני חברות.

דוידה לחמן-מסר: לכן מה שצריך זה בחינה מהותית.

ציפי לבני: האם אנחנו יודעים מה הדינים במקומות האחרים - מקום שבו יש חברה שרשומה שם, ששם זה בורסת הבית, והיא לא רשומה במקום אחר בחוץ?

דוידה לחמן-מסר: אנחנו מתעסקים עכשיו בסוגייה הזאת.

דוידה לחמן-מסר: זאת סוגייה חדשה.

דוידה לחמן-מסר: בשביל זה ביקשתי מד"ר ליכט שיבוא, כי הנושא עוד לא הוסדר.

דוידה לחמן-מסר: יש עכשיו טיוטה של דירקטיבה אירופית בסוגייה.

דוידה לחמן-מסר: כאשר הייתי לפני שנתיים באנגליה, שאלתי את הבורסה בלונדון: איך אתם מתכוונים להתמודד עם השאלה, אז הם אמרו: בינתיים אנחנו מתמודדים בשיחות טלפון.

דוידה לחמן-מסר: באנגליה החובה של מי שמגיע ל30% זאת חובה שקבועה בCITY CODE וגם בדין הוולנטרי.

דוידה לחמן-מסר: זה בכלל לא מכוח חוק.

דוידה לחמן-מסר: למרות זאת, כאשר הייתי אצל TAKE OVER PANEL, שאלתי: איך תתמודד עם חברה צרפתית שמציעה הצעת רכש למניות של חברה שנסחרת בלונדון.

דוידה לחמן-מסר: אז הוא אמר לי: אני עובר את הCITY CODE.

דוידה לחמן-מסר: ואם לא, הרי הדינים האלה לא חלים עליו.

דוידה לחמן-מסר: הCITY CODE חל עליו, אבל הTAKE OVER PANEL לא חל עליו כי אלה דינים וולונטריים.

שלמה שהם: את בעצם רוצה לומר לנו, שכשאת מגבילה את הדבר הזה את בעצם מתעלמת מאלמנטים של אמנה כפולה.

שלמה שהם: את נותנת OVER הגנה לחברות ישראליות פשוטות.

דוידה לחמן-מסר: אם התקנות לא יותקנו נכון ל1- בפברואר, אז לא יהיו בכלל הקלות.

דוידה לחמן-מסר: זה המצב שלפי דעתי הוא הכי גרוע.

דוידה לחמן-מסר: בקרוב רשות ניירות ערך תוסמך לטפל בהתנגשות הדינים של חברות שנסחרות גם כאן וגם שם.

דוידה לחמן-מסר: אם אתם רוצים לדבר בדיון תאורטי עקרוני, אז בואו נדבר על חברות שהתאגדו בישראל ונסחרות רק בחו"ל.

דוידה לחמן-מסר: זה יכול להיות דיון לגיטימי.

ציפי לבני: שזה 364(א).

עמיר ליכט: זה נושא שרק עכשיו מתגבש בכל העולם.

עמיר ליכט: יש נסיונות בכל מיני מקומות לפתור את זה.

עמיר ליכט: מדינת ישראל היא מאוד יחודית.

עמיר ליכט: הפרוייקט שמתנהל בארץ בכיוון של הרישום הכפול הוא פרוייקט יחודי שאני לא מכיר כמוהו.

עמיר ליכט: עשיתי מאמצים גדולים לאתר דומים.

עמיר ליכט: יש משהו מאוד עוברי בבלגיה, אבל הוא לא קשור להקשר הנוכחי.

עמיר ליכט: זה עניין סבוך.

שלמה שהם: מה זאת אומרת יחודי?

שלמה שהם: בכל מקום אחר לא פותרים את העניין הזה?

עמיר ליכט: אין כזה בעולם.

עמיר ליכט: עוד לא התמודדו עם השאלה.

עמיר ליכט: לא יודעים לתת תשובה מסודרת, מובנת לשאלה: מה אתה עושה כאשר, למשל, קורה מה שדידי הציעה.

עמיר ליכט: זה קורה בהקשר של השתלטויות, זה קורה בהקשר של פיקוח על ניירות ערך, מניפולציה בשני שווקים, שימוש במידע פנים.

עמיר ליכט: התחומים האלה מאוד חופפים.

עמיר ליכט: האבחנה בין חברות לניירות ערך היא מאוד נזילה ואני מעדיף לא להכנס אליה כאן.

עמיר ליכט: התקנות של 1(א) ו1(ב) הן פתרון שהוא מאוד אלגנטי במובן זה שהוא משקף חיתוך בזמן.

עמיר ליכט: בעוד שהחלק הסטטי הוא בתקנות מכוח החברות, החלק הדינמי קשור בצורה מאוד הדוקה לנושא של הרישום הכפול שיוסדר אחרת.

עמיר ליכט: אנחנו מציידים חברה ישראלית שרשומה רק בחוץ בדין חברות שאומר לה איך להתמודד בתוכה.

עמיר ליכט: אנחנו נצייד אותה רק בדין שלא מפריע לה ולא מרע עימה.

עמיר ליכט: לכן, בסוגיות שאנחנו חושבים שהדין שלנו מצויין אבל הוא מתנגש עם הדין הזר, למשל אם בהקשר של הוצאות רכש אנחנו מכירים בכך שהדין הזר הוא לא רע בסך הכל, אנחנו לא נכביד על הישראליות בחוץ אם הן רק בחוץ.

עמיר ליכט: סעיף קטן (ב) הוא הסדר, שאומר שאנחנו עושים "פריז" בנקודה מסויימת בזמן, מסתכלים רק על החברות, שהן היום נקראות חברות דואליות, יש להן שתי מערכות דינים שחלות עליהן, ואנחנו אומרים שלגביהן אנחנו קובעים את ההסדר הזה.

ציפי לבני: ערב כניסתו של החוק לתוקף מה קורה?

עמיר ליכט: ערב כניסתו של החוק לתוקף זה 31 בינואר.

עמיר ליכט: על זה חלה תקנת משנה (ב).

עמיר ליכט: זה הסדר סטטי, כי יש חברות שזה המצב שלהן והוא לא ישתנה.

ציפי לבני: שמה התוכן של המצב הזה?

עמיר ליכט: אותו הגיון.

עמיר ליכט: אנחנו מכירים במצב שבו גם לישראל יש מה להגיד בסוגייה וגם למדינה הזרה יש מה להגיד בסוגייה.

דוידה לחמן-מסר: בנושא הצעת רכש.

עמיר ליכט: סעיף 1 מדבר על הצעת רכש, כיצד לבצע הצעת רכש.

עמיר ליכט: חוק החברות בפרק הצעת רכש המיוחדת מנסה ליישם מודל שנחשב מאוד חדשני ומאוד מוצלח אבל כמוהו בדיוק אין בעולם.

עמיר ליכט: לכן יכול להיות מצב שחברה תגיע לסיטואציה שבה צריכה להיות הצעת רכש לדעת הישראלים אבל לדעת האמריקנים אולי לא או אולי אחרת.

עמיר ליכט: אין סיבה, כך המחוקק מאמין, שבה ישראל תתעקש דווקא על הצעת רכש נוסח ישראל, כאשר הצעת רכש נוסח ארצות הברית או דיני הצעת רכש נוסח ארצות הברית לא רעים.

עמיר ליכט: ב31 בינואר אנחנו אומרים לכל החברות שרשומות גם כאן וגם שם, שלכאורה היה עומד לחול עליהן הדין החדש ב1 בפברואר, שאנחנו מסירים את הכובע בפני הדין הזר מתוך הכרה שהמצב בסך הכל הוא לא רע.

עמיר ליכט: זאת הסמכות בחוק החברות עצמו, כדי למנוע התנגשות דינים, אחרת החברה תהיה כפופה לשתי מערכות דינים באותה סיטואציה.

עמיר ליכט: החלק הדינמי הוא בדיוק מה שמדובר עליו בפרוייקט הרישום הכפול, והוא למעשה לא על השולחן היום.

עמיר ליכט: אנחנו לא נרצה ללכוד את הישראליות שירצו מחר לרשום בNASDAQ, ואנחנו פחות מכל נרצה לתקוע את הישראליות שרשומות רק בNASDAQ וירצו לרשום גם בתל-אביב.

עמיר ליכט: זה לא כאן.

עמיר ליכט: הסיבה שזה לא כאן זה בגלל שזה מאוד דינמי, זה נחתך פר שוק, זה נחתך לפעמים פר רשימת מסחר באותו שוק.

עמיר ליכט: זה מאוד משתנה.

עמיר ליכט: מכיוון שרשות ניירות ערך מצויידת באדמיניסטרציה לטפל בבקשות, לעיין בדברים, היא מתעסקת בזה.

עמיר ליכט: אני חושב שזה יהיה נכון לבצע את ההפרדה הזאת, כאשר בתקנות האלה נבצע את החלק הסטטי, ואילו בחלק הדינמי נדון אבל לא כאן.

שלמה שהם: במצב הקיים החוק ימשיך לחול.

שלמה שהם: זה אומר שאין לך דינמיות.

ציפי לבני: לא ימשיך לחול.

ציפי לבני: להיפך, יחולו דברים חדשים.

שלמה שהם: איך תפתור את התנגשות הדינים?

עמיר ליכט: זאת תהיה צרה צרורה.

דוידה לחמן-מסר: בשביל זה רצים עם חוק ניירות ערך.

עמיר ליכט: בבתי משפט.

ציפי לבני: הרי חוק החברות נכנס לתוקפו.

ציפי לבני: אם אנחנו לא מטפלים, זאת אומרת שתחול עכשיו מערכת שנקבעה בחוק החברות ללא הקלות.

דוידה לחמן-מסר: בעצם זה אומר, שעד שלא ייגמר הרישום הכפול, חברה שרשומה רק באמריקה לא תבוא להרשם בישראל.

דוידה לחמן-מסר: נתי שילה: זה לא יפתור את הבעיה.

ציפי לבני: נניח וחוק החברות לא נכנס לתוקפו, מה אז קורה?

דוידה לחמן-מסר: אם חוק החברות שינה גם את הדינים לגבי חברות ציבוריות קיימות בישראל, כך הוא ישנה באותה מידה לגבי חברות ציבוריות שהציעו ניירות ערך לחו"ל.

ציפי לבני: לא נכנס לתוקף, מה אז קורה?

ציפי לבני: האם מתנהלים בוועדת הכספים דיונים בנושא הרישום הכפול וכן האלה?

דוידה לחמן-מסר: כן.

ציפי לבני: זה המצב שהתקנה הראשונה מקפיאה אותו?

ציפי לבני: אם היה מצב שבו כל החוק לא נכנס לתוקף, אז אין משמעות, כי הוא לא נכנס לתוקף ולא צריך את ההקלות, אבל אם במצב שבו אנחנו מכבידים מצד אחד ולא נותנים את ההקלה מצד שני, אנחנו לא יכולים להגיד שזה צילום מצב קיים.

דוידה לחמן-מסר: סליחה, לא אמרתי צילום מצב.

דוידה לחמן-מסר: חוק החברות הכניס חידושים לניהולן של החברות הציבוריות.

דוידה לחמן-מסר: אני לא מכירה בעובדה שמותר לנו להכביד עם חברות שהציעו ניירות ערך לבעלי המניות בישראל.

דוידה לחמן-מסר: נתתי את הדוגמה של אישור עיסקאות, שזאת גם דוגמה שתעלה כאן.

דוידה לחמן-מסר: באנו וקבענו באופן חד משמעי שהדרישה לשליש בעלי מניות שאינם בעלי עניין היא כדי למנוע את החשש מניגוד עניינים בעיסקה עם בעל שליטה.

דוידה לחמן-מסר: מה ההבדל, גברתי, אם בעלי המניות הם בהונג קונג או בישראל?

דוידה לחמן-מסר: זאת הגנה שדיני מדינת ישראל מעניקים לבעלי מניות מקרב הציבור באשר הם ציבור, בלי שום קשר לסעיף הלאום שלהם.

שלמה שהם: חוץ מהעניין ששם יכולה להיות הגנה אחרת.

דוידה לחמן-מסר: ההסתברות שתהיה הגנה נוספת אחרת, אנחנו יודעים שלא.

דוידה לחמן-מסר: אנחנו היינו הכי מחמירים בקטע הזה ואני מודה בזה.

דוידה לחמן-מסר: אני לא מכירה עוד מדינות שיש דרישה לשליש בעלי מניות שאינם בעלי עניין.

יהושע נאמן: אין כזה דבר.

דוידה לחמן-מסר: אני מודעת שבאמריקה יש דרישה לרוב של DISINTE

דוידה לחמן-מסר: RESTED DIRECTORS , שלנו אין היום.

דוידה לחמן-מסר: אני יכולה להגיד מה הדינים האמריקנים בDELAWARE, לצורך העניין.

דוידה לחמן-מסר: בDELAWARE יש דרישה לרוב של DISINTE

דוידה לחמן-מסר: RESTED DIRECTORS ושהעיסקה תהיה FAIR TO THE COMPANY או RATIFICATION על ידי MAJORITY OF SHARE HOLDERS.

דוידה לחמן-מסר: אני חושבת שאלה דינים לא נכונים, ולגבי חברה ציבורית שהתאגדה בישראל יחולו הוראות חוק החברות בלי שום קשר לשאלה איפה ציבור בעלי המניות שלה נמצא.

ציפי לבני: ד"ר ליכט, סיימת?

עמיר ליכט: כן.

דוידה לחמן-מסר: האם אתה סבור שיש לראות בחברה הציבורית שנסחרת בחו"ל חברה פרטית?

עמיר ליכט: זה חסר שחר.

שלמה שהם: מה יקרה אם נאמר הפוך: מכיוון שחוק החברות החדש נכנס לתוקף ויש בתוכו אלמנטים מסויימים שמכבידים, אנחנו נקל בכל הסיטואציות של חברות, ואם נתקל בבעיות קשות כאלה ואחרות אז נצמצם בחזרה לגבי אותם מקרים, פשוט בשביל לא לפגוע בחיי המסחר.

ציפי לבני: הוא אומר: זה ייחשב כחברה פרטית, אבל לא FOREVER AND EVER.

עמיר ליכט: זה לא יכול להיות.

עמיר ליכט: חברה היא אישיות משפטית שמורכבת מהרבה מאוד משתתפים.

עמיר ליכט: מישהו צריך לקבוע את הכללים איך מתחלק הכסף והכוח בתוכה.

עמיר ליכט: זה עושה חוק החברות של כל מדינה.

עמיר ליכט: התפיסה המקובלת, מבחינת המשפט הבינלאומי, היא שלחברה יש דין משלה.

עמיר ליכט: דין החברה נקבע בשיטות משפטיות שקשורות למשפט האנגלו-אמריקני לפי דין מדינת הרישום.

עמיר ליכט: באירופה זה קצת אחרת.

עמיר ליכט: יכולים להיות מצבי פינה, אבל בואו נתעלם מהם כרגע.

עמיר ליכט: אצלינו, לצורך העניין, המשפט הבינלאומי הוא בפירוש המשפט האנגלי, ולכן לפי הדין הישראלי חברה שרשומה בישראל, מדינת ישראל קובעת לה את הדין.

עמיר ליכט: אנחנו לא נתחמק מזה.

עמיר ליכט: זה המשפט הישראלי באופן הרחב ביותר.

עמיר ליכט: בקצה השני יש את דיני ניירות הערך, שכאן הקונבנציה המקובלת במשפט הבינלאומי היא שזה עניין טריטוריאלי שנקבע לפי השוק שבו נסחרות המניות, ולכן יכולים להיות מצבים בדיוק מסוג הדיון כרגע שבהם תבוא חברה שמביאה איתה מהבית את דין החברות שלה ותציע ניירות ערך בארץ אחרת.

עמיר ליכט: לפי אותה מערכת של משפט בינלאומי יחול על העניין הזה דין השוק.

עמיר ליכט: האבחנה בין חוק דיני חברות לדיני ניירות ערך היא אבחנה מאוד מעורפלת, אם היא בכלל קיימת.

עמיר ליכט: הדוגמה הקלאסית זה הצעות רכש.

עמיר ליכט: יש מדינות שבאופן טיפוסי מסדירות את העניין של הצעות רכש בדיני ניירות ערך ואז זה טריטוריאלי.

עמיר ליכט: יש מדינות, למשל מדינת ישראל, שאת סוגיית הצעת הרכש הן מסדירות בחוק החברות ואז זה נדבק לחברה ולא יכול לרדת ממנה.

עמיר ליכט: בזה צריך לטפל.

עמיר ליכט: צריך לטפל בזה מתוך מגמה להיטיב עם החברה.

שלמה שהם: בנקודת הזמן שאנחנו נמצאים בה עכשיו, שהישיבה צריכה להיות פרקטית לגבי הסתכלות קדימה לחיי המסחר.

שלמה שהם: .

עמיר ליכט: עכשיו צריך הסדר פרקטי שיכול לטפל בכל המצבים, לא רק של היום אלא גם של השנים הבאות.

שלמה שהם: מה שדידי אומרת זה הפוך.

שלמה שהם: דידי אומרת: נעשה עכשיו מה שמוכרחים, ומשרד המשפטים יבוא בעוד..

דוידה לחמן-מסר: סליחה, לא אמרתי את זה.

דוידה לחמן-מסר: מה שאמרתי הוא שחברות ישראליות שהתאגדו בישראל ונסחרות בחו"ל, יחולו עליהן ההקלות שהתקנות האלה קובעות.

דוידה לחמן-מסר: בנוסף לכך, כאשר הן יבואו להרשם בישראל ולהסחר בישראל, תבחן רשות ניירות ערך.

דוידה לחמן-מסר: .

שלמה שהם: ואם הן ירצו לעשות את זה בעוד חודשיים אז זה לא יקרה.

דוידה לחמן-מסר: אז זה לא יקרה.

דוידה לחמן-מסר: זאת לא בעיה שלי.

דוידה לחמן-מסר: אני לא יכולה עכשיו לדעת מה הדינים בכל השווקים, בכל המדינות, שבהם יש חברות ישראליות שמחר יבואו וירצו להרשם בישראל.

דוידה לחמן-מסר: אני לא יכולה לצפות מראש מה יהיו הדינים בהונג-קונג.

שלמה שהם: אז השאלה היא, במצב של חוסר ידיעה, איך את הולכת.

דוידה לחמן-מסר: אז חודשיים הן לא יירשמו.

דוידה לחמן-מסר: אתמול רשות ניירות ערך הפיצה תזכיר.

דוידה לחמן-מסר: התזכיר הזה יידון במהירות האפשרית בוועדת הכספים ויתקבל כחוק.

דוידה לחמן-מסר: מכוח זה היא תוסמך והיא תבדוק.

דוידה לחמן-מסר: גם היום, בלי קשר לחוק החברות, יש חברות ישראליות שרשומות למסחר בארצות הברית בלבד שלא נרשמו לישראל.

דוידה לחמן-מסר: אנחנו רק מקווים שהרישום הכפול יעודד אותן.

דוידה לחמן-מסר: הוויכוח בין רשות ניירות ערך והבורסה, שהוא ויכוח שאנחנו יודעים שהוא קיים, לא צריך להתקיים פה אלא בוועדת הכספים.

דוידה לחמן-מסר: אני רק מבקשת שוועדת החוקה תראה קודם את ההקלות שאנחנו מציעים ותתייחס, אם בכלל, לא לחברות הדואליות שלאחר תחילת החוק אלא לחברות שנסחרות בחו"ל בלבד ערב תחילת החוק.

ציפי לבני: אני רוצה לשמוע מה יש לכל קבוצה להגיד על העניין ואחר כך שנדון בתקנות לגופן.

ציפי לבני: אין ספק שהתקנות האלה כוללות את המכנה המשותף הרחב ביותר.

ציפי לבני: אין כאן מישהו שמתנגד למתן הקלות לחברות מהסוג שהתקנות עוסקות בהן.

נתי שילה: אני חושב שהנושא הוא בהחלט נושא רחב.

נתי שילה: אולי חשוב, כדי לעשות איזו שהיא פעולה מהירה, להתייחס להערות שקיבלנו, אבל הראייה צריכה להיות, לפי דעתי, הרבה יותר רחבה.

נתי שילה: הראייה צריכה להתחיל משוק ההון הישראלי, במובן הכולל שלו.

נתי שילה: הדבר הכי קל שאנחנו יכולים לעשות, וזה חזר בהקשר אחר, שאת כל החברות שנסחרות היום בארצות הברית ושעושות את העסקים שלהן בחו"ל נמשוך הנה.

נתי שילה: אם מישהו עוד היסס אם לפתוח חברה ישראלית ולעשות את העסקים בחו"ל, מחר הוא כבר יפתח את החברה בחו"ל ושלום על ישראל.

נתי שילה: ואז לא יחולו עליו הקלות כי הוא יעשה את העסק בארצות הברית.

נתי שילה: דרך אגב, הרבה עושים את זה.

נתי שילה: אם הם לא עושים את זה בחברה הראשונה, הם עושים את זה מאוחר יותר.

נתי שילה: אני חושב, שכאשר באים לחוקק, באים להסדיר ובאים להיות ראשונים בעולם בכל מיני סוגיות, צריך לראות גם איפה אנחנו חיים.

נתי שילה: צריך גם לחשוב על זה שבאינטרנט אנחנו ערב מסחר בינלאומי, שאנחנו נמצאים בתהליך של שוק אירופי שמבטל כל מיני חוקים בין המדינות השונות.

נתי שילה: אמנם אנחנו אור לגויים, אבל אנחנו לא צריכים להכתיב לעולם אתיקה של מסחר.

נתי שילה: אני חושב, אם לרדת לרמה היותר פרקטית, שכדי שחברות ישראליות לא יקחו את החברות מישראל צריך לעזוב אותן בשקט.

דוידה לחמן-מסר: אתה יכול להסביר מה זה לעזוב בשקט?

נתי שילה: זה נכון שאין ברירה, וזה נעשה גם לאורך שנים בחוקים אחרים, כמו למשל שקבעו באיזה בורסות בעולם מותר לישראלים להשקיע, או שרשות ניירות ערך נותנת היום פטורים שונים לצורך גיוס הון כאשר היא בודקת אם אותו שוק נותן הגנה לציבור המשקיעים.

נתי שילה: כיוון שלוקחים את ארצות הברית ומאמצים כל מיני דברים משם וכיוון שמרבית החברות הישראליות שנסחרות הן בארצות הברית, אני חושב שאנחנו צריכים להיות מספיק צנועים כדי לאמץ את חוקי ניירות ערך במדינות השונות בארצות הברית.

נתי שילה: ישנם נושאים, כמו הנושא של עיסקאות עם בעלי עניין, שיש להם כללים איך הם חושבים שצריך להגן עליהם.

נתי שילה: באנגליה, למשל, אין דוחות כספיים רבעוניים, יש דוחות כספיים חצי שנתיים.

נתי שילה: לא כל מה שאנחנו עושים זה הכי טוב, ולא כל מה שעושים אחרים זה הכי גרוע.

נתי שילה: לכן מה שאני חושב, כדי להיות פרקטיים, שאנחנו קודם כל צריכים להסכים או לקבוע שחברות ישראליות שגייסו הון בחו"ל חלים עליהן דינה דמלכותה דינה, במיוחד אלה שבארצות הברית, אולי גם באנגליה.

נתי שילה: לגבי שווקים אחרים צריך לבדוק את זה ולעשות את ההתאמות.

נתי שילה: אבל כשלב א', וכדי לא לעשות דברים בחופזה, צריך לתת להן את הפטור הזמני הזה.

ציפי לבני: בהתייחס למקום שבו הן נסחרו.

נתי שילה: כן.

נתי שילה: יש את הסוגייה שקשורה בעניין, וזה הסוגייה של אותן חברות ישראליות שכבר נסחרות בחו"ל ורוצים שהן תרשמנה גם פה.

נתי שילה: אני חושב שהיחס לחברות האלה אם הן יגייסו כאן הון או לא הוא יחס שונה.

נתי שילה: ברור לי שעל חברה ישראלית שגייסה הון בחו"ל ובאה לגייס הון כאן, נרצה להחיל את הכללים שחלים בישראל על מי שמגייס הון.

נתי שילה: צריכים לראות איך עושים את התאמת הדינים.

נתי שילה: חברה ישראלית שגייסה הון בחו"ל ורק רושמת כאן למסחר את הניירות בלי להנפיק, אפשר גם להחיל עליה את אותם כללים שחלים בחו"ל, כך שאת כל הדברים שהיא צריכה לתת שם היא תתן גם פה בלי שנוסיף עליהם דברים, וזה על-מנת להקל ולמשוך את אותן חברות שתבואנה לארץ.

נתי שילה: כל הסוגייה של עיסקאות עם בעלי עניין לא מופיעה כאן.

נתי שילה: בארצות הברית יש להם את הכללים שלהם והם עושים עיסקה עם בעלי עניין.

נתי שילה: למה שחברה ישראלית שהנפיקה וגייסה הון רק בארצות הברית צריכה היום להכפיף את עצמה.

נתי שילה: .?

שלמה שהם: אני לא יודע אם נוכל בישיבה היום לעשות את הרשימה של כל המקומות שיש להם השפעה.

שלמה שהם: אתה מציע שהחקיקה תהיה הפוכה, התקנות יהיו הפוכות, ושנאמר: שבכל מקום זה לא יחול, אלא אם כן נרצה להחיל את זה.

ציפי לבני: לא, הוא אומר את ההיפך: תשחררו לי את אנגליה ואת ארצות הברית ואני ארגיש מספיק טוב עם זה.

שירין הרצוג: אפשר להסמיך ואחרי זה להוסיף לרשימה הזאת עוד מקומות.

שלמה שהם: אם אנחנו הולכים בכיוון שלך אז אתה דיברת רק על הצעות רכש ועל עיסקאות בעלי עניין, אבל יכול להיות שיש עוד 58 פרטים שאני לא מודע להם.

שלמה שהם: ההצעה שלך, אם ללכת בכיוון שלך, זה לומר שבכל מקום נסת

שלמה שהם: פק בחוק שם אלא אם כן נחיל את זה הפוך.

עמיר ליכט: זה בלתי אפשרי.

ערן רוזמן: אני חושב שבדברים של נתי היה טישטוש מוחלט בין האבחנה בין דיני חברות ודיני ניירות ערך.

ערן רוזמן: אין שום ספק שההסדרים שנוגעים לעיסקאות עם בעלי עניין מקורם בדיני חברות.

ערן רוזמן: העובדה שדיני החברות של אותה מדינה זרה שבה נמצאת הבורסה קובעים אם וכיצד ובאיזה דרך מאשרים עיסקה עם בעלי שליטה, איננה נוגעת לעניין.

ערן רוזמן: עובדה שבארצות הברית יש דרישה שהעיסקה תהיה FAIR TO THE COMPANY, לא נוגעת בכלל לחברה שהתאגדה בישראל ונסחרת בבורסה מחוץ לישראל.

ערן רוזמן: לכן הטענה שהדין האמריקני מגן על המשקיע, היא טענה לא נכונה משפטית.

דן אלון: הוא הסביר שהטרמינולוגיה בין דיני חברות לדיני ניירות ערך היא טרמינולוגיה ברורה.

ערן רוזמן: אנחנו מסכימים שיש תחומים מטושטשים שאפילו ניסינו לגעת בהם.

ערן רוזמן: אין ספק שהדין האמריקני לגבי עיסקאות עם בעלי עניין הוא דין חברות ולא דין ניירות ערך, ולכן הוא לא יחול בכלל על חברה ישראלית.

ציפי לבני: אם היית בא ואומר: תשמעי, חברה ישראלית כאשר היא נסחרת חל עליה הדין המקומי - בהנחה שמדינת ארצות הברית היא מדינה מספיק מתוקנת בשביל לחיות עם זה טוב - אז ניחא, אבל אומר ערן: הדינים שיחולו הם דיני ניירות ערך ולא דיני החברות.

ציפי לבני: אתה אומר שזה מכוח דיני החברות ולכן זה לא יחול.

ציפי לבני: אנחנו נמצאים עכשיו תלויים בכללים שהם חוץ חקיקתיים בניירת שבה אתה נסחר.

נתי שילה: זה לא נכון, כי בNASDAQ אפשר לראות הסדרים מאוד מפורטים למה הם מצפים מהתנהגות של חברה ציבורית עם בעלי המניות שלה.

נתי שילה: יש גם דברים שמוסדרים בחוק ניירות ערך אצלינו שמוסדרים בבורסה, כמו למשל הנושא של דיווח מידי.

נתי שילה: זה אחד הנושאים היותר חשובים בחיי כל חברה פה בארץ.

נתי שילה: בארצות הברית זה מוסדר על ידי הבורסה.

נתי שילה: על רשות ניירות ערך מקובל שחברה ישראלית תתן דיווח מיידי בארצות הברית לפי כללי ארצות הברית ולא לפי דיווח מידי לפי כללי הארץ.

יהושע נאמן: כשאת מנפיקה בחוץ, לכאורה את צריכה לבוא ולקבל מרשות ניירות ערך היתר.

יהושע נאמן: רשות ניירות ערך אומרת:

יהושע נאמן: אם את מנפיקה את זה בNASDAQ, אז את בעצם מקיימת את הכללים של DISCLOSURE הראוי ולכן אנחנו לא נתערב.

יהושע נאמן: יש סמכות לפטור, לפי חוק ניירות ערך, חברה שמנפיקה שם, שזה דבר שמראה שסומכים על דיני המקום.

שירין הרצוג: נדמה לי שהיום, אם ננסה לעשות הכללה, הפרשנות של חברות שנסחרות רק בחו"ל בעקבות פסק דין "אינטפרם" וכל מה שקרה אחריו, זה שהן לא נכנסות להגדרת חברה כהגדרתה בסעיף ההגדרות של החשיפה של נושאי משרה, ולכן גם לא חל עליהן סעיף 97 ל"ו שדורש את דרישת השליש הלא מעוניינים.

שירין הרצוג: כמו כן, מכוח חוק ניירות ערך, תקנות בעלי שליטה ודרישות הצעות רכש שנמצאות היום בחוק ניירות ערך לא חלות על חברה שהציעה מניות למסחר רק בחו"ל, כי הן חלות על חברה שהיום נסחרת בבורסה בישראל.

שירין הרצוג: זה ככלל המצב שקיים היום.

ציפי לבני: וחברה שגם וגם?

שירין הרצוג: על חברה שגם וגם חלים הדינים כאילו היא חברה ישראלית, לכן יש לה בעיה כפולה.

שירין הרצוג: החוק החדש משנה את התחולה.

שירין הרצוג: הוא אומר שכל חברה שהקצתה מניות בחו"ל, ציבורית היא אותו דבר כמו כל חברה אחרת כל עוד לא משנים.

שירין הרצוג: זה ברור, כי נעשית עבודה מאוד קשה ובלוח זמנים מאוד קצר.

שירין הרצוג: אני תומכת בכל מה שנתי אמר.

שירין הרצוג: אנחנו, אישית, מייצגים יותר מחברה אחת, מהמובילות בשוק, ששוקלות באופן אופרטיבי להעביר את ההתאגדות שלהן למקום אחר.

שירין הרצוג: הן סובלות מכל מיני בעיות, בין היתר הן לא מסוגלות להקצות היום אופציות לעובדים שלהן, מה שגורם להן נזקים.

שירין הרצוג: הן נמצאות במצב שאנחנו פה עלולים להחמיר את הבעיה שלהן.

ציפי לבני: דרך אגב, יכול להיות שיש החמרה בהקלות לפי העניין מעצם כניסתו לתוקף של חוק החברות.

שירין הרצוג: בהחלט.

שירין הרצוג: בעלי מניות שקנו מניות בחו"ל לא מצפים לקבל הגנה כאילו של חברה שנסחרת בישראל.

שירין הרצוג: לא רק זה, הגנת היתר הזאת, כמו שהוא ציין, היא הגנת יתר שמשבשת.

שירין הרצוג: ברגע שמגנים יותר מידי אז החברה לא מסוגלת לתפקד, היא לא מסוגלת להעביר החלטות.

שירין הרצוג: היתה לא מזמן סיטואציה בישראל שהיתה הצעת רכש של חברה שנסחרת בישראל ובארצות הברית ונמצאו סתירות בדרישות מסויימות של התקנות.

שירין הרצוג: הם נאלצו ללכת לרשות ניירות ערך ולבקש הקלות מסויימות, כי היתה להם בעיה שלכאורה לא היתה ניתנת לפתירה.

שירין הרצוג: אין סיבה שדבר כזה יהיה קיים.

דוידה לחמן-מסר: ואת זה פתרנו.

שירין הרצוג: לא פתרנו את זה, עדיין, בסיטואציה הזאת.

ציפי לבני: השאלה היא אם בעלי מניות שרכשו כאן והחברה עברה לחו"ל יש להם הגנה פחותה מההגנה שהיתה להם כשהם רכשו את המניות.

שירין הרצוג: מדובר על חברה שנסחרת בחו"ל.

ציפי לבני: את מתייחסת בראי בעלי המניות.

שירין הרצוג: הם לא מצפים לקבל הגנה כמו שיש בישראל.

ציפי לבני: את אומרת למי שרוכש מניות במסגרת המסחר בבורסה: מכאן ולהבא דע לך, שאם החברה תחליט מחר בבוקר להרשם, יכול להיות שמה שחשבת כשקנית כבר לא בתוקף.

שירין הרצוג: ראשית, להגיד למישהו מה שחשבת שקנית כבר לא בתוקף, זה לא כל כך פתרון טוב, כי בן אדם שיש לו נכס מסויים במערכה מסויימת לא כל כך רצוי לשנות לגביו את המצב.

שירין הרצוג: לכן במינימום הייתי מציעה להקפיא את המצב לגבי חברות שכבר היום נסחרות בחו"ל.

דוידה לחמן-מסר: אחד החששות הגדולים זה שאם נלך לפי השיטה של שירין ונקבע שחברה שרשומה למסחר רק בחו"ל דינה כדין חברה פרטית, הפועל היוצא מזה שהיא מעולם לא תבוא להרשם בישראל.

דוידה לחמן-מסר: זה גם דבר שצריך לשקול אותו.

דוידה לחמן-מסר: אם היא יודעת שכשהיא בחו"ל היא חברה פרטית ויש עליה הקלות נפלאות, אז כשהיא תבוא להרשם בישראל, היא תגיד: מה, אני משוגעת, אני אמשיך לדפוק את בעלי המניות האמריקנים כפי שעשיתי את זה ערב תחילת החוק, ואני לא אבוא לישראל.

דוידה לחמן-מסר: מי שמעוניין להחזיר את החברות שרשומות למסחר בישראל ובחו"ל, צריך לבוא ולהגיד אמירה כללית: כל בעלי המניות שווים באשר הם בעלי מניות בחברה ציבורית.

שירין הרצוג: נדמה לי שזה קצת מילכוד 22 להגיד לחברה: אם תבואי להרשם בארץ, ניתן לך הקלות כי הן יותר טובות מהמצב שאת רק נסחרת בחו"ל.

שירין הרצוג: נדמה לי שיש פה הגנת יתר.

שלמה שהם: אפשר להחליט שגם כאשר היא תרשם פה היא תשאר חברה פרטית.

שירין הרצוג: להגיד לחברה, שהיום נסחרת רק בחו"ל ושלדעתי אין לנו אנטרס כל כך להגן על בעלי המניות שלה, שאם היא תבוא ותרשם בישראל אז תחול עליה מערכת בקשות יותר קלות מאשר בחו"ל, נראה לי לא הגיוני.

שירין הרצוג: גם היום השוק בחו"ל מעריך פחות חברות ישראליות.

שירין הרצוג: אנחנו נתקלים ברכישות של מיזוגים, שאף אחד לא מבין מה החוקים הישראלים דורשים.

שלמה שהם: אם נלך לפי ההגיון של דידי, אז נחמיר הרבה יותר מאשר המצב הקיים והן יהיו מוכרחות לבוא ולהרשם.

שירין הרצוג: נדמה לי שזה אבסורד.

דוידה לחמן-מסר: אבל אני לא מפלה.

דוידה לחמן-מסר: עיקרון אי אפליה הוא העיקרון היסודי של החוק הזה.

דוידה לחמן-מסר: שירין הרצוג: מבלי להכנס לדיון התאורטי של מה דיני ניירות ערך ומה דיני חברות, הכללים של NASDAQ מטפלים בזה.

דן אלון: אני בהחלט מסכים עם דבריו של נתי על העיקרון של דינה דמלכותה דינה, ולעזוב אותן בשקט.

דן אלון: העיקרון הזה נשמע לי במקומו.

דן אלון: שמעתי פה את ד"ר ליכט, שעסק כל כך הרבה בסוגייה ועד היום לא הגיע למסקנה איפה נגמרים דיני ניירות ערך ואיפה מתחילים דיני חברות.

דן אלון: אני מרגיש שהטיפול באמצעות התקנות האלה שבאות ותופסות אך ורק מספר נקודות מתוך חוק החברות זה טיפול חפוז מידי.

דן אלון: יתכן שהוועדה צריכה להעזר בשירותיו של ד"ר ליכט, על מנת שנבדוק את הדברים.

ציפי לבני: אתה לא רוצה שיהיה מצב שבו מחמת הטיפול החפוז לא נכניס גם את התקנות האלה לתוקפן.

ציפי לבני: החוק חוקק ויכנס לתוקף ב1.2.

ציפי לבני: יש בו דלת.

ציפי לבני: השאלה היא כמה רחב נפתח את הדלת.

ציפי לבני: בכל מקרה כדי לפתוח רחב אנחנו צריכים את הפתח.

ציפי לבני: אם אנחנו נעכב את הכל עד לדיון הכולל, יכול להיות שגם הפתח הזה לא ייפתח.

דן אלון: אני בהחלט בעד פתיחת פתחים, רק שלא ברור לי מה הלוגיקה בלפתוח את הדלת דווקא בהצעת רכש, שזה אולי מקרה אופנתי שכרגע נמצא באיזה שהוא דיון.

ציפי לבני: השאלה שהתעוררה היא למה מתוך כל הדברים שחלים לקחתם רק את הסוגיה הזאת של הצעות הרכש.

ציפי לבני: אתה אומר: אם אנחנו מתייחסים רק לתחולה, למה זה מתייחס רק לחלק מההגבלות.

דן אלון: נתי הציע את הבורסות בארצות הברית ואת הבורסה בלונדון.

דן אלון: אני חושב שקיימת בעייתיות מסויימת בהגדרה של שניים מתוך קבוצה מסויימת, כי יש את הבורסה בהולנד, הבורסה בשוויץ, הבורסה בגרמניה.

דן אלון: הקשרים הם עם כמה בורסות ברחבי אירופה.

דן אלון: צריך לבדוק גם את הדינים שחלים עליהן ולא לעשות איפה ואיפה.

חגית נאמן: אני רוצה להציע איזו דרך ביניים בין הדיעות שהוצגו פה מצד אחד, ובין הדרך שמוצעת פה בנייר מצד שני.

חגית נאמן: היינו רוצים להתייחס קודם לדברים שיש בנייר, לא לדברים שאין בנייר, וגם להתחבר לדברים שאמר ד"ר ליכט.

חגית נאמן: את אותם דברים שמצאו לנכון, ברגע זה, כן לטפל בהם, בין אם יש התנגשות בין דינים, בין אם זה מעמיד את אותן חברות דואליות או חברות שרשומות רק שם במצב של התנגשות דינים או הכפפה למערכות דינים שונות, אנחנו רוצים להרחיב.

חגית נאמן: אני חושבת שמה שנאמר שמטפלים במצב הסטטי ולא בדינמי, אני רואה את זה אחרת.

חגית נאמן: אני חושבת שעצם הטיפול יגרום לירידה מהמצב הסטטי ולא ההיפך.

חגית נאמן: זה לא רק עצירה של הדינמיות.

חגית נאמן: אני חושבת שעצם העובדה שאומרים: זה יחול על חברה, כמו למשל CHECKPOINT, עד שהיא באה להסחר בארץ, זה לא הגיוני.

חגית נאמן: תחילו את אותן הקלות על אותה חברה גם אם היא באה להרשם פה בארץ מחר.

חגית נאמן: למה לחכות חודשיים?

חגית נאמן: בשלב זה אני מבינה את האילוצים ואת לוח הזמנים, אבל באותם נושאים שמטפלים בהם כרגע ונותנים הקלות לחברות שרשומות רק בחו"ל ולחברות הדואליות היום אני שואלת למה לעצור.

חגית נאמן: אנחנו רוצים שאותן עשרות חברות שרשומות בארצות הברית אם הן תרצנה מחר לבוא ולהרשם בתל-אביב שלא התקנות האלה הן אלה שייעצרו בעדן לבוא ולהרשם בארץ.

חגית נאמן: אני אומרת את המינימום הזה תעשו.

חגית נאמן: אני לא חושבת שיש איזה הגיון באבחנה בין חברת "טבע" או "נייס", שהיום רשומות בבורסה בתל-אביב ובבורסה בארצות הברית, ובין חברת CHECKPOINT.

חגית נאמן: צריך את הכללים האלה להרחיב במעט.

חגית נאמן: אנחנו מציעים שהם יחולו גם על הדואליות שיבואו מחר להרשם באותה רשימה מצומצמת של נושאים שמוצעת פה.

חגית נאמן: אנחנו לא מצלמים מצב סטטי, להיפך, אנחנו מחריפים את הבעיה שצועקים ברוב חוצות.

חגית נאמן: כולנו יודעים שהרישום הדואלי לוקח חודשים, הדרך ארוכה.

חגית נאמן: תקנות עוד אף אחד לא ראה, ורוב הדברים יהיו בתקנות.

חגית נאמן: לא נשלה את עצמינו.

חגית נאמן: זה לא עניין של חודשיים וזה גם לא עניין של חצי שנה.

חגית נאמן: אם זה לא עניין של חצי שנה, אני כן חושבת שיש משמעות שאותן 100 חברות או עשרות חברות שרשומות בארצות הברית.

חגית נאמן: .

ציפי לבני: ואם היית יודעת שזה חודשיים, שלושה, היית אומרת.

ציפי לבני: .

חגית נאמן: אני אומרת שגם בשביל חודשיים, שלושה אם יש חברה שמחר רוצה לבוא אסור לסגור בפניה את הדלת.

חגית נאמן: ועדת ברודט שטיפלה בזה, לפני שנה וחצי סיימה את העבודה שלה.

חגית נאמן: מאז אין עדיין תקנות.

חגית נאמן: כל הגורמים שיושבים פה מסביב עוד לא הספיקו לתת את הערות שלהם.

חגית נאמן: זה הליך חקיקה שלוקח חודשים ושנים.

חגית נאמן: זה נושא מאוד מורכב, בעיתי, בואו לא נשלה את עצמינו.

חגית נאמן: לעניין הזה, אם אפשר היה להגביל את זה למדינות כמו ארצות הברית או בריטניה, אנחנו כמובן לא היינו מתנגדים.

חגית נאמן: צריכים להיות ראלים ולראות איפה חברות ישראליות הלכו להתאגד.

חגית נאמן: אם יש ארצות שהן לא הלכו היום, אז אני מניחה שהן גם לא מהר ילכו מחר.

חגית נאמן: עד שהן ילכו, יהיו את כל המקומות לסגור את זה.

אמיר שרף: נוצר הרושם כאילו יש פה איזו החמרה עם כניסתו של החוק לתוקף על אותן חברות דואליות שרשומות למסחר בחו"ל ורוצות להרשם בישראל, אבל זה לא מדוייק, מכיוון שגם היום החברות האלה שרשומות גם בישראל חלות עליהן החובות בנושאים של הקצאות פרטיות, ניגודי עניינים.

דוידה לחמן-מסר: אבל הן לא רשומות בישראל.

אמיר שרף: אני מדבר על הרישום למסחר.

אמיר שרף: אני מדבר על חברות ישראליות שרשומות למסחר דואלי.

חגית נאמן: אני שואלת למה מצבה של “CHECKPOINT צריך להיות יותר רע ממצבה של "טבע".

רונית הראל-בן-זאב: ולא רק זה, נוצר פה אבסורד, כי אם הכללים האלה נכנסים לתוקף ובCHECKPOINT עושים הצעת רכש ב5 בפברואר, אז לפי ההצעה שלכם חלק מהכללים לא חלים עליה.

רונית הראל-בן-זאב: לעומת זאת, אם היא באה להרשם בתל-אביב שבוע אחרי זה, פתאום זה כן חל עליה.

רונית הראל-בן-זאב: את בעצם לוקחת את כל 100 החברות האלה, שאת נותנת להן פטור מיידי ב1- בפברואר, ואם אחת מהן, הלוואי, תבוא להרשם, פתאום מצבה ייעשה יותר רע רק מעצם הרישום בתל-אביב.

רונית הראל-בן-זאב: זה אבסורד.

מאיר שרף: אם החוק לא היה נכנס לתוקף והחברות האלה היו באות להרשם פה, אז התקנות האלה, הכללים לגבי ניגודים, הקצאות והצעות רכש כן חלים עליהן כי הן חברות שנרשמות למסחר פה.

מאיר שרף: אנחנו חושבים שאין מקום להפלות בין חברה ישראלית שרשומה למסחר בישראל בלבד או אם היא רשומה למסחר במקום נוסף שאז פתאום יהיו לה הקלות רבות.

מאיר שרף: מה שכן, יש את ההסדר המוצע, על פי הצעת ברודט, והסדר החוק שהופץ שאליו אנחנו חושבים לצרף את הסמכות הזאת לפטור במקרים שיש התנגשות דינים עם דין זר.

ציפי לבני: אתם היום יכולים להגיד שמשהו בסדר?

אמיר שרף: זה תלוי בנושא וזה תלוי בבורסה.

אמיר שרף: כל הזמן מדברים על ארצות הברית, אבל ארצות הברית זה רק שוק אחד, יש עוד שווקים אחרים.

ציפי לבני: אם היינו הולכים עם הבורסה ואומרים: לא מרחיבים את הפטורים, אלא מרחיבים את התחולה לא על כל חברה שנסחרת אלא על חברה שמגיעה מNASDAQ?

אמיר שרף: יש פה אפליה חמורה בין חברה ישראלית שרשומה למסחר בישראל ובין אותה חברה מקבילה שנרשמת גם במדינה זרה למסחר.

ציפי לבני: אם זאת הראייה שלך, אז בכל הנושא של הרישום הדואלי לא יהיו הקלות.

אמיר שרף: יהיו בו הקלות.

ציפי לבני: אם מחילים את התחולה הזאת, במסגרת ההתייעצות עם רשות ניירות ערך, על חברות ציבוריות לא רק שנסחרות בחו"ל אלא שבאו מחו"ל והחליטו להרשם בארץ, האם אפשר להרחיב את התקנות שעוסקות רק בהצעת רכש מיוחדת ושזה יוגבל רק לכאלה שהיו רשומות בNASDAQ?

אמיר שרף: ערב תחילתו של החוק?

ציפי לבני: לא, היום.

אמיר שרף: קשה להגיד בסיטואציה כזאת.

חגית נאמן: למה שזה יהיה שונה מ"נייס" ו"טבע"?

אמיר שרף: מבלי להתייחס לתוכן של ההסבר, שחוק החברות קבע לעניין הצעת רכש מיוחדת והגנה על ציבור בעלי המניות, החוק קבע את ההסדר הזה כי הוא חשב שזה נכון וזה מגן על בעלי המניות.

אמיר שרף: אין סיבה שבעלי המניות של חברה שרשומה במקום נוסף לא יהנו מההגנה הזאת.

אמיר שרף: לגבי NASDAQ אני לא יודע ספציפית.

איריס ציבולסקי: הנושא של הצעת רכש מיוחדת לא מוסדר בכללי הבורסות.

איריס ציבולסקי: בדיני ניירות ערך יש הסדר לעניין התקופה ולעניין השיוויוניות בהצעה.

איריס ציבולסקי: כל הסיפור של מה החובות, למי צריך להציע, איזה רוב צריך לקבל, הכל מוסדר בדיני חברות.

שירין הרצוג: סליחה, אבל זה סעיף 14D בחוק הEXCHANGE מ1934.

דוידה לחמן-מסר: אבל הוא מתלבש על הSECOND GENERATION ועל הTHIRD GENERATION.

איריס ציבולסקי: חוק ניירות ערך אומר משהו, יחסית, מאוד כללי.

איריס ציבולסקי: הוא אומר שההצעה תהיה פתוחה לפחות 20 יום, והוא אומר איזה גילוי צריך לתת.

איריס ציבולסקי: הוא, עד כמה שאני יודעת, לא מתייחס לנושא הרוב הנדרש לצורך קבלת הצעת רכש.

איריס ציבולסקי: בזה נכנסים דיני המדינות.

איריס ציבולסקי: כל מדינה שהחברה רשומה בה קובעת דינים משלה לעניין הצעת רכש מיוחדת.

איריס ציבולסקי: אם אתה בא ואומר שקיימת רכישה על הגבלת דרישת שליטה או שרכישת שליטה מחייבת להציע הצעת רכש, אני לא יודעת.

איריס ציבולסקי: עד כמה שאני יודעת, כנראה שבכל זאת ימשיך לחול הדין בישראל.

איריס ציבולסקי: כמובן שיהיו פה חוות דעת מפה עד להודעה חדשה.

איריס ציבולסקי: אני חושבת שאין הסדר כזה בדין האמריקני, ולכן לבוא ולהגיד שכללי NASDAQ מספיק טובים, אני חושבת שזה לא נכון.

איריס ציבולסקי: אני חושבת שלגבי החברות בNASDAQ, גם אם יחילו עליהן את ההסדר הזה, זה לא הקלה.

ציפי לבני: זה לא הקלה, כי זה מוסדר שם?

איריס ציבולסקי: כי זה לא מוסדר שם.

ציפי לבני: אז למה את מוטרדת?

איריס ציבולסקי: אני מוטרדת, כי הם אומרים שלחברות בNASDAQ יש הסדר מספיק טוב.

ציפי לבני: אני לא יודעת אם יש הסדר מספיק טוב.

ציפי לבני: מפריע לי מצב שבו נכנס החוק לתוקף, ואנחנו נאמר שמשהו דורש תיקון מבחינת חברות ואנחנו לא תיקנו אותו.

ציפי לבני: אני הייתי שמחה אם הייתי יכולה למצוא איזה שהוא פתח נוסף שכולם יכולים לחיות איתו, ולא להרגיש שהם פתחו איזה פתח בלתי מתקבל על הדעת מבחינת ההגנה על המשקיעים.

ציפי לבני: קונספטואלית אתם אומרים לי: ממילא אנחנו חושבים שצריך שזה יהיה בסדר, רק עוד לא גמרנו לדון בדיוק איך.

ציפי לבני: השאלה היא אם בדיון כאן נוכל למצוא איזה שהוא משהו שהוא מעבר ושהוא לא נורא פורץ את הדלת לחברות שאת לא יודעת מה מגן עליהן שם אבל שהרישום כאן יהיה הקלה עבורן.

עמיר ליכט: כקו מדיניות מה שאסור לעשות זה ליצור מלכודות ש"תוקעות" את החברות הישראליות בחוץ.

עמיר ליכט: צריך לאפשר להן לבוא לכאן כמה שיותר מהר.

עמיר ליכט: מה שאסור לעשות, מכיוון שזה הסדר שהוא לפחות לעוד 70 שנה, זה ליצור מצב שבו פותחים נתיבי חניקה של חברות, שהיום הן רק ישראליות או בכלל לא קמו, שבקלות יכולות להתפרק.

ציפי לבני: להיפך, אנחנו מדברים על חברות שהיום הן רשומות בחוץ.

עמיר ליכט: לא, אלה שני דברים שונים.

עמיר ליכט: לגבי חברות ישראליות קיימות שרשומות בחוץ יש לעשות הכל כדי להביא אותן לכאן, ויפה שעה אחת קודם.

עמיר ליכט: חוץ מזה, מכיוון שההסדר הזה צריך לחיות לעוד הרבה זמן, אסור לפתוח פתח, לדעתי, שבו חברה תוכל להתאגד בישראל, אבל בקלות להתפרק מרוב החובות המהותיות או רוב ההסדרים המהותיים שחלים עליה על ידי הרישום.

עמיר ליכט: לא צריך לתת את מוזמביק, מספיק להרשם ביוון, בתורכיה.

עמיר ליכט: ההסדר כאן הוא הסדר חסר.

ציפי לבני: ואם זה יהיה הסדר שיקבע בתוכו מקומות?

עמיר ליכט: אני מבין שהוא הסדר חסר במכוון.

עמיר ליכט: יכול להיות שהכוונה הזאת היתה טובה מידי.

עמיר ליכט: אם אני מבין נכון את האסטרטגיה החקיקתית, הרעיון היה שאת החלק הדינמי - מה יהיה ביום שאחרי עם החברות שנמצאות שם והחברות שנמצאות כאן ורוצות לצאת - להשאיר לתקנות הרישום הכפול.

עמיר ליכט: אני חושב שצריך לקדם את פרוייקט הרישום הכפול כמה שיותר מהר.

עמיר ליכט: אני לא הייתי מחבר את שניהם.

עמיר ליכט: הפתרון הפרקטי הוא להוסיף תקנה ג, שאומרת: להסמיך את רשויות ניירות ערך פה כדי לגלגל את זה החוצה.

דוידה לחמן-מסר: אני לא יכולה להסמיך, זה תקנות.

ציפי לבני: יכול להיות שאנחנו יכולים לחסוך את התהליך שבו אנחנו זורקים את הכדור לרשות ניירות ערך, ולהגיד היום כאן, במסגרת התקנות האלה.

עמיר ליכט: אי אפשר, מפני שזה מאוד פרטיקולרי, זה פר שוק.

ציפי לבני: בשביל זה זה תקנות ולא חקיקה ראשית.

ציפי לבני: המנגנון של רשות ניירות ערך יכול לבוא אלי היום או בעוד שבוע ולהגיד: היום אנחנו מכירים בורסה וחצי, שזה בסדר מבחינתינו, ואנחנו נודיע לוועדה על עוד בורסות.

עמיר ליכט: זה בלתי מעשי.

שלמה שהם: למה שלא נאמר שאנחנו כן מקלים, ואם נגלה בעיות אז רשות ניירות ערך..?

עמיר ליכט: אי אפשר, בגלל האבחנה המעצבנת הזאת בין דיני חברות לדיני ניירות ערך.

עמיר ליכט: יש דברים שאתה כמדינה שמציידת את החברה בדין משלה, לא יכול לפרוק אותה מהדין הזה.

עמיר ליכט: לפחות לחלק מהגורמים שיושבים פה בשולחן יש כוונות טובות והם רוצים לזרז את הפרוייקט של הרישום הכפול.

עמיר ליכט: קשה מאוד לקבוע כללים גורפים שאומרים: חברה שנסחרת בחוץ, כמוה כחברה פרטית כאשר היא לא כזאת.

שלמה שהם: אם נדבר על דיני הקניין, אנחנו פוגעים היום בזכויות קנייניות של אנשים בזה שאנחנו מכניסים היום אלמנטים מסויימים בחוק החברות שאנחנו אומרים בפירוש שאנחנו לא רוצים להכניס אותם, רק אין לנו זמן או לא הספקנו לבדוק אותם.

שלמה שהם: הרי משרד המשפטים לא אומר לי: אני עכשיו חושב שזה ראוי להחיל את ההחמרה הזאת, אלא הוא אומר לי: אולי זה לא ראוי, אבל עדיין לא הספקתי לבדוק את זה.

עמיר ליכט: לא, אם הרציונל הוא שיש דיון בצד השני.

רונית הראל-בן זאב: בגלל החשש שאיזו חברה ישראלית תנפיק באיזו בורסה באירופה ואולי היא תרשם פה כדי להתחמק מהנושא של הצעת רכש, אנחנו הולכים ולוקחים את כל החברות הלא דואליות שנסחרות בארצות הברית ואת החברות הנסחרות בלונדון ולא מאפשרים להן להרשם בתל-אביב.

דוידה לחמן-מסר: העמדה של נציגי הבורסה היא חלק מהוויכוח עם רשות ניירות ערך.

דוידה לחמן-מסר: העמדה לגיטימית מבחינתי.

דוידה לחמן-מסר: אנחנו סברנו בתחילת הדרך שאפשר להרחיב את ההקלה על חברות.

דוידה לחמן-מסר: קיבלנו את עמדת רשות ניירות ערך כחלק מחובת ההתייעצות שחלה עלינו, שקביעה גורפת כזו, עכשיו, בשלב הזה, שיכולה בחודשיים הקרובים לעודד אולי 4 חברות להרשם בבורסה, יכול להיות שהיא לא נכונה כי השאלה היא מה מקום רישומן של החברות האלה היום.

דוידה לחמן-מסר: לכן הלכנו על הקלה מסויימת, ואמרנו כך: "חברה ציבורית שמניותיה רשומות למסחר באופן דואלי, ערב תחילת החוק פוטרים אותן".

דוידה לחמן-מסר: מה שהולך להרשם אחרי תחילת החוק זאת תהיה חברה ישראלית שהציעה ניירות ערך לציבור בישראל.

דוידה לחמן-מסר: זה מה שיהיה כשהיא תרשם דואלית.

דוידה לחמן-מסר: אני צריכה לדעת למה מגיעות לה ההקלות הללו אל מול חברה ישראלית שבאותו יום שוקלת איפה להרשם.

דוידה לחמן-מסר: אומרת רשות ניירות ערך דבר כזה: אם אני אתן הקלה לחברה בגלל שהיא רשומה באמריקה כאשר היא תרשם בישראל, לפני שבחנתי מה מערכת הדינים וכל הדברים האלה, זה יהיה התמריץ הכי גדול לחברות ישראליות להרשם קודם כל בחו"ל ואז לבוא לישראל, כי דינו של הייבוא עדיף על דין התוצרת המקומית.

דוידה לחמן-מסר: בסיטואציה הזאת קיבלתי את העמדה של רשות ניירות ערך, למרות שזאת היתה נטייתינו הראשונה וגם עליה דיברנו, ואמרנו בואו נבחן את זה לגופם של הדברים.

דוידה לחמן-מסר: עכשיו אומר לי חברי, בואו נקבל ואחר כך נראה אם נחמיר.

דוידה לחמן-מסר: התוצאה של הדברים האלה תהיה, שאם התקנות האלה יחולו אוטומטית על כל חברה שתרשם דואלית, אז חברה תעשה את השיקול הבא:

דוידה לחמן-מסר: קודם אני ארשם בחו"ל ואחר כך אני אבוא כ IMPORT, כי הדין שלי כIMPORT יהיה תמיד עדיף על הדין שלי כתוצרת הארץ.

דוידה לחמן-מסר: זה לא פייר.

דוידה לחמן-מסר: חגית באה ואומרת דבר כזה: חברה שערב תחילתו של החוק רשומה למסחר בחו"ל בלבד ורוצה אחרי תחילת החוק להרשם בישראל, וערב תחילת החוק וגם לאחריו אילולא היתה באה להרשם בישראל היו חלות עליה ההקלות הללו, ההקלות האלה ימשיכו לחול עליה גם כשהיא תרשם דואלית.

דוידה לחמן-מסר: חגית בעצם מצלמת את המצב לגבי החברות שנמצאות בחו"ל ערב תחילת החוק.

דוידה לחמן-מסר: נקודת המוצא בהצעה הזאת היא, שאם היא באה להרשם אנחנו מחמירים איתה.

דוידה לחמן-מסר: אני לא אומרת מה יהיה המצב אחרי הרישום הכפול לגבי חברות שירצו להרשם בחו"ל אחרי החוק.

ציפי לבני: אנחנו עסוקים בטיעון, שלי יש אי נוחות רבה איתו, והוא שבתהליכים האלו חברות שהיו יכולות לבוא והמצב מבחינתם היה X, כיום אנחנו סוגרים בפניהן את הדלת.

דוידה לחמן-מסר: בתקנה (ב) ההצעה היא: "על חברה ציבורית שמניותיה יהיו רשומות למסחר בבורסה מחוץ לישראל בלבד ערב תחילתו של החוק, ומניותיה רשומות למסחר בבורסה בישראל במהלך תחילת החוק ולאחריו, יחולו ההקלות האלה.

דוידה לחמן-מסר: " זה הצילום.

דוידה לחמן-מסר: הצילום הוא שהיא בעצם במקור חברה ש1(א) חל עליה, ואחרי ש1(א) חל עליה היא באה להרשם בבורסה או שהיא רשומה כבר בבורסה.

איריס ציבולסקי: האם הכוונה היא להסדר שיחול עד מועד הרישום הכפול?

דוידה לחמן-מסר: נקודת המוצא היא שהחברה היום נכנסת ל1(א).

איריס ציבולסקי: את ההסדר הבנתי.

איריס ציבולסקי: אנחנו אמרנו, שברגע שיכנס הרישום הכפול, אנחנו רוצים את הסמכות כדי לפטור את החברות מכל ההוראות שגורמות להתנגשות.

איריס ציבולסקי: השאלה שנשאלת היא מה יהיה עד אותו מועד.

דוידה לחמן-מסר: את רוצה לבוא ולומר, שאם אחרי כניסתו לתוקף של חוק הרישום הכפול והתקנות יתברר לך שהחברה בעצם הפרה את 1(א), אז תגידי לה שהיא הפרה?

איריס ציבולסקי: זה לא מה שאמרתי.

דוידה לחמן-מסר: אם את רוצה לפטור אותה מעבר, תפטרי אותה מעבר.

איריס ציבולסקי: השאלה היום היא האם לפי הדין הזר קיימת הגבלה על רכישת שליטה.

איריס ציבולסקי: המונח הגבלה על רכישת שליטה הוא מונח מאוד רחב.

איריס ציבולסקי: כאשר חוק ניירות ערך האמריקני אומר שהצעת הרכש צריכה להיות פתוחה לפחות 20 יום, זה הגבלה על רכישת שליטה, כן או לא?

איריס ציבולסקי: היום, לפי החוק הזה, תבוא כל חברה, תביא חוות דעת, ותגיד: לדעתי, זה הגבלה על רכישת שליטה, ולכן ההסדר בחוק החברות לא חל.

איריס ציבולסקי: מה שאנחנו מתכוונים לעשות ברישום הכפול הוא, שבעצם הסמכות להחליט האם ההסדר הזר מספיק טוב יהיה אצלינו.

ציפי לבני: זאת הערה לסעיף 1(א), שהיא כבר לא רלוונטית לשאלת התחולה אלא באמת האם זה פתרון נכון או האם זה מנוסח טוב.

ציפי לבני: אם חברה שרשומה בחו"ל רוצה לבוא היום לארץ, יש לה אפשרות לעשות את זה במגבלות מסויימות.

ציפי לבני: עם כניסתו של חוק החברות לתוקף ובהעדר הקלה בצד השני, אנחנו מכבידים עליה את התהליך.

ציפי לבני: אני מאוד רוצה שזה לא יקרה, אבל זה יקרה כי עוד לא גמרנו לדון בנושאים אחרים.

ציפי לבני: באותה השקפת עולם של צילום מצב קיים, למה חברה כזאת שהיום רשומה בחו"ל תסגר בפניה הדלת ביום כניסתו של חוק החברות?

ציפי לבני: אני רוצה שמה שיש כאן יחול גם עליה.

ציפי לבני: האם יש לך התנגדות?

איריס ציבולסקי: בתקופת הביניים עד שיכנס הרישום הכפול.

ציפי לבני: כתוב תחילה, לא כתוב סיום.

איריס ציבולסקי: אין לנו התנגדות.

דוידה לחמן-מסר: אפשר לחזור ל1(א) ולנסח את זה כמו שצריך.

יהושע נאמן: האם (ב) יחול על חברה שרשומה פה ושם?

דוידה לחמן-מסר: כן, זה כתוב.

מישל אוחיון: כאשר חוק החברות התפרסם הגיעו אלינו ממדינת DELAWARE.

מישל אוחיון: אנחנו הולכים לעשות יום עיון משותף עם לשכת רואי חשבון על הקמת או רישום פעילויות עיסקיות במדינת DELAWARE לאותן חברות שלא רוצות להרשם בישראל.

מישל אוחיון: הדבר הזה היה צעד ראשון להשיב את אותן חברות שנמצאות מחוץ לישראל וחוששות להכנס לארץ.

מישל אוחיון: דוידה לחמן-מסר: אין אף מדינה בעולם שהעתיקה את החוק של DELAWARE חוץ מDELAWARE.

מישל אוחיון: הערה שנייה מתייחסת לרמה הקונספטואלית.

מישל אוחיון: לגבי התחולה הטריטוריאלית של התקנות, כדי שלא נחזור לדיון שהיה לפני 4 או 5 שנים בקשר לתחולה מה זה בורסה וכן הלאה, אני לא ראיתי התייחסות בתקנות לשוק מוסדר.

מישל אוחיון: רוב החברות הישראליות צריך לומר לא רשומות למסחר בבורסה, אלא בשוק שהוא מעבר לדלפק - OVER THE COUNTER MARKET.

מישל אוחיון: יש גם חברות שרשומות באנגליה, לא בבורסה של לונדון אלא בשוק האלטרנטיבי.

מישל אוחיון: כל התחולה של ההקלה הנפלאה הזאת, שעכשיו דיברנו עליה, תחול גם לגבי חברות שרשומות ושניירות ערך שלהן רשומים בשוק מוסדר ולא רק בבורסה.

עמיר ליכט: אני רוצה שתהיה חפיפת הגדרות בין זה לבין ההסדר של הרישום הכפול, ששם גם הוצע להרחיב בורסה לשוק.

ציפי לבני: השאלה היא אם אנחנו יכולים לעשות היום את ההרחבה, או לא.

רונית הראל-בן זאב: אם יש הגדרה, אז אפשר לעשות דואליות גורפת.

ציפי לבני: 364 מדבר על בורסה.

ציפי לבני: זאת הערה מופלאה, רק שהחוק לא הסמיך אותנו לעשות את זה.

רונית דהאן -רמתי: חברה ציבורית זאת חברה שמניותיה רשומות למסחר בבורסה.

דוידה לחמן-מסר: או שהציעה מניות לציבור על פי תשקיף שאושר על ידי רשות ניירות ערך.

ציפי לבני: אומרת עכשיו רונית: נדמה לי שאנחנו לא צריכים לתת הקלות, כי אין עוד תחולה.

דוידה לחמן-מסר: אז אולי גם בכל ניגודי העניינים אין תחולה.

מישל אוחיון: אז כל תקנות ניגוד עניינים לא חלות.

חגית נאמן: אם זה ככה, אז לאורך כל הדרך.

ציפי לבני: רונית, מה שאת אומרת הוא שאין צורך בהקלה מלכתחילה.

ציפי לבני: זאת אומרת זה פשוט לא חל עליהם.

דוידה לחמן-מסר: כתוב: תשקיף כמשמעותו בחוק ניירות ערך.

דוידה לחמן-מסר: הן מקבלות פטור מהצורך בקבלת אישור רשות ניירות ערך להצעה לציבור.

דוידה לחמן-מסר: הן מציעות הצעה שנקראת הצעה לציבור.

דוידה לחמן-מסר: האם המשהו שהוא המסמך שעל בסיסו נרכשו ניירות ערך מהציבור הוא תשקיף כמשמעותו בחוק ניירות ערך?

ציפי לבני: יכול להיות שיש כאן באג, אני לא יודעת, אבל אנחנו פשוט לא נדון בו כי אנחנו לא בעניין של מסגרת תיקון החוק.

דוידה לחמן-מסר: זה במסגרת תיקון מספר 1 לחוק.

ציפי לבני: יכול להיות שצריך לתקן את החוק, אבל אנחנו מנועים מלעשות את זה עכשיו.

מישל אוחיון: הפרשנות שיכולה להתקבל מהדיון שהתקיים כרגע היא, שיכול להיות שהכללים האלה לא חלים על חברות.

ציפי לבני: הוועדה הזאת עוסקת בתקנות לא בחוק החברות.

ציפי לבני: כל מי שרוצה לתת חוות דעת משפטית או אחרת לעניין חוק החברות, שיעשה את זה באחריותו המקצועית הוא ולא בהסתמך על דברים כאלה או אחרים שנאמרו כאן.

ציפי לבני: אני עדיין לא קיבלתי תשובה לשאלה שאתה שאלת: האם במסגרת התקנות אנחנו יכולים לפטור.

דוידה לחמן-מסר: יש לנו סמכות לתת פטור לכל מה שנסחר בבורסה, על כך אין מחלוקת.

נתי שילה: השאלה היא מה זה בורסה.

ציפי לבני: בורסה מוגדרת בחוק.

ציפי לבני: במבוא יש סעיף הגדרות שמסביר מה זה בורסה.

דוידה לחמן-מסר: אומרת ציפי שאין צורך להרחיב ולכלול את המילה שוק, כי אם המילה שוק נכללת בהגדרה של בורסה ובורסה היא המונח היחידי שמותר להשתמש בו, אז הוא גם חל בשוק.

דוידה לחמן-מסר: אם הוא לא חל לגבי שוק, אז הוא לא חל לגבי שוק ואי אפשר להכניס אותו.

מישל אוחיון: כל ההקלות שיחולו כאן לגבי בורסה, אנחנו יכולים להניח שהמשמעות שלהן גם שוק מוסדר.

דוידה לחמן-מסר: אתה לא יכול להניח כלום.

דוידה לחמן-מסר: אתה יכול לתת חוות דעת.

דוידה לחמן-מסר: אם NASDAQ וכל השווקים שאתה מדבר עליהם קיבלו אישור על פי דין במדינה שבהם הם פועלים, אז השוק הזה נחשב כבורסה לעניין חוק החברות החדש.

שלמה שהם: בורסה מוגדרת כבורסה בישראל וכבורסה מחוץ לישראל.

דוידה לחמן-מסר: אם הדין האמריקני נתן רשות לTWINS לקיים מסחר בניירות ערך, אז לצורך החוק הזה זה בורסה.

ציפי לבני: אם זה חל ומגביל את כל מי שנסחר שם אז ממילא נתנו את ההקלה, ואם זה לא חל אז ממילא הוא לא היה צריך את ההקלה ולכן אנחנו בדיון הזה לא צריכים להתייחס לזה.

מישל אוחיון: לגבי תחולת הדין הזר, כדי שיהיה ברור על איזה דין זר מדובר צריך לדבר כמובן גם על הדין הפדראלי.

ציפי לבני: אתה נכנסת כבר לתוך השורה השנייה מצד שמאל.

ציפי לבני: אנחנו לא דנים בזה עכשיו.

מישל אוחיון: אני חושב שההקלה שקיבלנו היום היתה נהדרת.

מישל אוחיון: אנחנו שותפים להחלטה מאוד חשובה בייבוא של חברות ישראליות שנסחרות מחוץ לישראל למדינת ישראל.

מישל אוחיון: אם תרמנו אנחנו את הכבוד הצנוע שלנו לעניין הזה, כולנו צריכים להיות מרוצים.

ציפי לבני: אנחנו מתחילים לדון לגופו של עניין.

דוידה לחמן-מסר: אני רוצה כבר להכניס כאן הקלה נוספת, שאולי את רוצה לברך עליה פעמים: "על חברה ציבורית שמניותיה הוצעו לציבור מחוץ לישראל בלבד או שרשומות לבורסה מחוץ לישראל בלבד, לא יחולו הוראות סעיפים 328 עד 335 לחוק, אם לפי הדין הזר קיימת הגבלה על רכישת שליטה בשיעור כלשהו בחברה".

דוידה לחמן-מסר: אני מציעה מפה למחוק, או לכתוב "שרכישת שליטה בשיעור כלשהו מחייבת את הרוכש להציע גם הצעת רכש לבעלי מניות מקרב הציבור".

דוידה לחמן-מסר: אנחנו בהצעה שלפני

דוידה לחמן-מסר: כם כתבנו: "הגבלה על רכישת שליטה בשיעור כלשהו בחברה באמצעות רכישת מניות בבורסה".

דוידה לחמן-מסר: יכולה להיות הגבלה על רכישת שליטה בדין, וזה הSECOND GENERATION והTHIRD GENERATION TAKE OVER LAWS, שאיננה לגבי מניות בבורסה אלא בכלל, ולכן מקובל עלי שמה שמכתיב לנו זה הדינים שמגבילים רכישות שליטה ולא משנה לי באיזו דרך.

דוידה לחמן-מסר: הדין האנגלי אוסר על PRIVATE SELL OF CONTROL.

דוידה לחמן-מסר: אם יש הגבלה על PRIVATE SELL OF CONTROL אז הוא ידחה מפני הדינים הללו.

דוידה לחמן-מסר: אם אסור למכור CONTROL ברכישה פרטית, אז בטח שאסור גם בחברה ציבורית.

ציפי לבני: אז באמת עכשיו אנחנו מגיעים לשאלת הדין הזר.

ציפי לבני: דוידה לחמן-מסר: "או שרכישת שליטה בשיעור כלשהו מחייבת את הרוכש להציע גם הצעת רכש לבעלי מניות מקרב הציבור.

ציפי לבני: "

ציפי לבני: שזה לא משנה לך מכוח מה.

דוידה לחמן-מסר: לא, הכל זה לפי הדין הזר.

דוידה לחמן-מסר: לעניין תקנה זו, ההגדרה היא של הדין הזר.

דוידה לחמן-מסר: דין זר זה קודם כל כללי המשפט הבינלאומי.

ציפי לבני: לעניין תקנות אלה, את רוצה להגיד.

דוידה לחמן-מסר: בסדר, תקנות אלה.

דוידה לחמן-מסר: משפט בינלאומי פומבי אומר שכל מה שנחקק על ידי אורגן מוסמך של גוף מחוקק במדינה זרה הוא דין, ולכן אין צורך להגיד דין פדראלי.

מישל אוחיון: לפי כללי המשפט הבינלאומי לא צריך לכתוב דין פדראלי.

דוידה לחמן-מסר: לכן, לעניין סעיף זה, דין זר, לרבות כללי הבורסה בה רשומות המניות למסחר.

דוידה לחמן-מסר: מישהו רוצה להוסיף על זה?

שירין הרצוג: אני מתייחסת למונח של רכישת שליטה בשיעור כלשהו.

שירין הרצוג: במקומות מסויימים, למשל בארצות הברית, ההגבלה היא מעל 5%.

שירין הרצוג: יכול להיות שמישהו יבוא ויגיד שזאת לא שליטה.

שירין הרצוג: אני מציעה לכתוב: "רכישת שליטה היא רכישה שמעל שיעור מסויים".

ערן רוזמן: אנחנו לא רוצים להגיד מעל 5% להציע הצעת רכש, אנחנו רוצים בדיוק לקחת את הדין של WISCONSIN, שאומר, שבמצב מסויים אתה צריך להציע הצעת רכש כאשר אתה רוכש שליטה ולאמת אותו.

שירין הרצוג: מה יותר טוב לך מאשר כלל שאומר לך מעל 5% אתה צריך להציע הצעת רכש הוגנת לכולם?

דוידה לחמן-מסר: דרישת הרוב.

שירין הרצוג: אם כך, אני מסכימה עם רונית.

שירין הרצוג: המחשבה הראשונה שלי היתה כמו של רונית, אבל אחר כך כשבדקתי את הסעיף ראיתי שמעל 5% יש הגנה יותר רחבה.

דוידה לחמן-מסר: פרק הצעות הרכש בחוק החברות החדש בא ואומר, שרכישת שליטה ככזו בחברה שאין בה ערב הרכישה שולט אמיתי של 51 או דבוקת שליטה, צריכה להעשות בדרך מאוד מיוחדת שבה ההצעה שמעבירה אותו מעבר לשליטה צריכה להענות על ידי רוב מקרב בעלי המניות שאינם בעל השליטה.

דוידה לחמן-מסר: זה הדין.

דוידה לחמן-מסר: הדינים האמריקנים, שאומרים שכל מי שמציע הצעת רכש מעל 5% צריך להציע הצעת רכש לכלל בעלי המניות, לא מגינים בסיטואציה של מעבר לשליטה בחברה שלא היה בה בעל שליטה ערב תחילת החוק ולא דורשים רוב מקרב בעלי המניות.

שירין הרצוג: אבל אז יש לך סתירה בין הדרישות של החוק האמריקני ובין הדרישות פה.

שירין הרצוג: למשל אופן ההצבעה ואופן ההסכמה והתקופות שאת יכולה למשוך את זה, זה לא מסתדר בין מה שאתם מבקשים פה: 4 ימים שאחר כך, ובין מה שמבקשים בארצות הברית.

ערן רוזמן: איפה 4 ימים שאחר כך.

שירין הרצוג: יש סעיף בחוק שאומר שיש אפשרות למשוך 4 ימים אחר כך.

שירין הרצוג: כל זה לא מסתדר עם התקופות שיש בחוק הפדראלי.

ציפי לבני: ואז?

שירין הרצוג: אז החברות האלה יהיו משותקות.

דוידה לחמן-מסר: ולעניין המועדים, דין המועדים שבדין הזר יהיו המועדים הקובעים.

שירין הרצוג: את כל הקונספציה הזאת של ההצבעה אני לא מכירה מארצות הברית.

שירין הרצוג: אם אנחנו אומרים שיש שם כללי הצעת רכש שחלים בהיקף יותר רחב מאשר יש לך כאן, זאת אומרת שכל פעם שאת קונה מעל 5% את צריכה לעשות הצעת רכש.

דוידה לחמן-מסר: זה משהו אחר לגמרי.

שירין הרצוג: לא חשוב, אבל הדרישות שם לא מסתדרות עם הבקשות שאתם מבקשים פה.

דוידה לחמן-מסר: כן מסתדרות.

דוידה לחמן-מסר: את, כל פעם שלא מדובר בשליטה, תעשי את רכישת הצעת הרכש לפי הדינים האמריקנים.

דוידה לחמן-מסר: ברגע שיהיה מדובר בהצעת רכש שאמורה להעביר את הרוכש למעמד של בעל דבוקת שליטה או בעל שליטה, תצטרכי שזה יתיישר גם עם הדינים הללו.

דוידה לחמן-מסר: אם תהיה בעיה לגבי המועדים, אני מוכנה לעניין המועדים לקבוע שהמועדים הקובעים הם המועדים בדין הזר.

שירין הרצוג: זה לא יעזור, לעניות דעתי.

שירין הרצוג: כל המנגנון הזה לא קיים בארצות הברית.

דוידה לחמן-מסר: היא לא רוצה את תכלית ההסדר שבפרק הצעות הרכש.

דוידה לחמן-מסר: אנחנו לא ביקשנו ולא מסדירים מה זה הצעת רכש סתם.

דוידה לחמן-מסר: בחוק החברות, בגלל שזה CORPORATE GOVERNANCE , אנחנו עוסקים בשאלה של איך נרכשת שליטה בחברה ציבורית, ואומרים: אם אתה רוצה לרכוש שליטה בחברה ציבורית, מקום שלא היה בו בעל שליטה ערב תחילת החוק, אתה צריך להציע הצעת רכש לכלל בעלי המניות, והצעת הרכש תענה רק ורק אם רוב מקרב כלל בעלי המניות יסכימו.

ציפי לבני: בסדר, זה קבע החוק.

שירין הרצוג: נדמה לי שהמטרה של המחוקק בסעיף הזה היא לנסות להתקין תקנות שימנעו סתירה וימנעו הגנות כפולות.

שירין הרצוג: בדיוק בסיטואציה כזאת שיש כללי הצעת רכש שחלים כבר עשרות שנים, מדוע צריך להמציא את הגלגל מחדש?

שירין הרצוג: מה אומרים בDELAWARE?

ציפי לבני: את אומרת שההתייחסות שם היא לא רק לשליטה?

שירין הרצוג: בוודאי שלא.

ציפי לבני: את אומרת שזה לא נותן את הפטור.

שירין הרצוג: אף חברה שנסחרת בארצות הברית לא קיבלה פטור לפי הסעיף הזה, כי בכך שהיא חברה ישראלית שום דין מדינתי לא חל עליה.

דוידה לחמן-מסר: נכון, הוא לא צריך לחול עליה.

דוידה לחמן-מסר: מה את רוצה, שחברה ישראלית תהנה מכל העולמות?

דוידה לחמן-מסר: מצד אחד, לא חל עליה הדין של DELAWARE ולא יחול עליה הדין של DELAWARE כי היא לא התאגדה בDELAWARE, ומצד שני, לא חלים עליה הדינים הישראלים כי היא חברה שנסחרת בישראל.

דוידה לחמן-מסר: אומרת שירין: נכון, יחול עליה החוק הפדראלי 14D, שקובע: הצעת רכש למעלה מ5% צריכה הצעת רכש הוגנת.

דוידה לחמן-מסר: זה לא בא לטפל בבעיה שלנו, זה בא לטפל בבעיה של רשות ניירות ערך - גילוי נאות, אינפורמציה.

שירין הרצוג: רשות ניירות ערך לא תעזור, כי לא תהיה לה סמכות.

שירין הרצוג: .

דוידה לחמן-מסר: שירין, אני לא רוצה לעזור.

שירין הרצוג: בואו נבין על מה אנחנו מדברים.

שירין הרצוג: מה מטרת הסעיף הזה?

שירין הרצוג: על איזה חברות הוא עשוי לחול?

שירין הרצוג: הוא עשוי לחול, לפי מה שאני מבינה ממך, על חברות שנסחרות באנגליה, שאני לא מכירה את הדין שם, אבל הוא לא יחול על רוב החברות הישראליות שנסחרות בחו"ל, שזה בארצות הברית.

שירין הרצוג: האם זאת המטרה שלנו?

עמיר ליכט: כאשר תהיה הצעת רכש ותתעורר השאלה, אז ילכו למישהו לקבל חוות דעת איזה דין הצעות רכש חל.

עמיר ליכט: התשובה תעצר קודם כל בשאלת הסמכות.

עמיר ליכט: הCHANCERY OF DELAWARE יזרוק אותה מכל המדרגות כי לא חל עליה הדין של DELAWARE.

עמיר ליכט: למעשה, חברה שנסחרת בNYSE אם היא נסחרת בLUISIANA וחל עליה איזה וורסיה של קוד נפוליאון אז זאת ההגנה של בעלי המניות.

עמיר ליכט: את שמה את האצבע על נקודה נכונה, כי כל מה שאנחנו מכירים ומרגישים שהחוק החדש מכביד, משנה, לא ישתנה אלא במובן זה שיש התנגשות כאשר זה נובע מהרישום עצמו.

עמיר ליכט: אם ההתנגשות נובעת מההתאגדות אז אין התנגשות כי מקום ההתאגדות הוא אחד.

דוידה לחמן-מסר: למה אני צריכה להקל עם חברה שהתאגדה בישראל?

ציפי לבני: זה לא להקל, את יוצרת מצב שבו חברה אין עליה דין.

שירין הרצוג: לא, אני לא חושבת כך.

דוידה לחמן-מסר: לעניין רכישת שליטה.

שירין הרצוג: יש כללים אחרים שחלים על חברות שנסחרות שם.

שירין הרצוג: יש PRIVATE TRANSACTION ויש כללים אחרים.

דוידה לחמן-מסר: אבל זה לא GOING PRIVATE.

דוידה לחמן-מסר: GOING PRIVATE טיפלנו בסעיף אחר.

ציפי לבני: אם זה דין צר שכולל את כללי הבורסה שנותן איזה פתרון, אז כל הסעיפים בחוק לא יחולו.

שירין הרצוג: כאשר קראתי את זה קודם, פירשתי את העובדה שיש כלל שיש רכישה מעל 5% לגביו.

שירין הרצוג: כחברה שמנהלת הצעת רכש בצורה הוגנת, שכל בעלי המניות יש להם הזדמנות להשתתף.

שירין הרצוג: .

ציפי לבני: אבל זה לא חל עליה.

שירין הרצוג: זה בוודאות כן חל.

שירין הרצוג: מה שהם אומרים הוא, שמאחר שזה לא הגבלה של שליטה, אז כל הסעיפים האלה שאנחנו לכאורה מייתרים אותם כאן ממשיכים לחול על כל החברות שנסחרות.

שירין הרצוג: .

ערן רוזמן: בחוק החברות מדברים על טכניקה שמסדירה רכישת שליטה.

ערן רוזמן: העובדה שיש דין שאומר שצריך להציע הצעת רכש בשביל לרכוש 5%, לא נוגעת לעניין.

ערן רוזמן: אנחנו סבורים שחוק החברות קבע דין טוב, אחרת לא היינו מציעים אותו.

ערן רוזמן: הכנסת קיבלה אותו.

ערן רוזמן: אנחנו לא רוצים שהדין הזה יפריע.

ציפי לבני: אתה אומר, שמה שיש בחוק הפדראלי זה בכלל לא אותו עניין שאתה דן בו עכשיו.

ערן רוזמן: לכן אין סתירה.

נתי שילה: מחרתיים תקבל 3 חוות דעת שאומרות שזה אחרת.

ערן רוזמן: אז אני אנסה לנסח את זה יותר טוב, אם יש בעיה בניסוח.

ציפי לבני: אתה לא יכול לקחת את כל הדינים ולראות מה יחול ומה לא, ולתת טבלה כזאת שאומרת אם אתה פה זה חל או לא.

ציפי לבני: הדיון הזה עוסק בשאלה - האם 14D לחוק הפדראלי חל או לא חל.

ציפי לבני: שירין הרצוג: רוב החברות הישראליות שנסחרות בחו"ל, נסחרות כרגע בארצות הברית.

ציפי לבני: המשמעות של הפרשנות שלהן, ויכול להיות שיתקבלו חוות דעת אחרות, היא שההקלה לא תחול על כל החברות הללו.

ציפי לבני: לדעתי, זאת הוכחה מאוד משמעותית.

ציפי לבני: כי בארצות הברית אין הגבלה על רכישת שליטה בשיעור כלשהו בחברה?

ערן רוזמן: בדין הפדראלי, בדין ניירות ערך.

ערן רוזמן: בדיני החברות יש, אבל אז זה לא רלוונטי.

ציפי לבני: כי הוא לא חל על החברה.

שירין הרצוג: זה קצת מבלבל להגיד את זה, כי מלכתחילה אם אותה חברה נסחרה לפי אותו דין זר אז החוק הישראלי לא היה חל עליה.

ציפי לבני: הרעיון לא בא לומר שחברות שנסחרות בחו"ל יותר גבוהות, יותר יפות ואנחנו נתחשב בהן סתם ככה, אלא זה אומר שמאחר ויש להן ממילא מערכת שבה הם חיים אנחנו לא רוצים להכביד.

שירין הרצוג: לדעתי הנימוק שלי הוא הנימוק הכי מהותי, כי הציבור שם הוא לא ציבור שקנה מניות נסחרות בישראל.

ציפי לבני: אבל את מדברת על חברה שהולכת להסחר מחר בארץ.

שירין הרצוג: לא, אנחנו מדברים עכשיו על הסעיף של חברות שנסחרות בחו"ל.

דוידה לחמן-מסר: זה ציבור שלא מגיעה לו הגנה שאני נותנת לבעלי המניות בארץ.

שירין הרצוג: אני בהחלט חושבת כך.

דוידה לחמן-מסר: אם החברה הזאת שלך מNASDAQ הולכת להרשם מחר בלונדון, יחולו עליה הכללים של לונדון.

דוידה לחמן-מסר: זו הדוגמה שנתתי לכם.

שירין הרצוג: אבל את רצית לעודד רישום בישראל.

דוידה לחמן-מסר: מדינה שעשתה מוניטורים ורכישת שליטה מתוך ראייה שפרמיית השליטה היא נכס של בעלי המניות מקרב הציבור בחברה שאין בה בעל שליטה, אני לא רוצה לשלול את הפרמייה הזאת מבעלי המניות.

ציפי לבני: יזמים שהחליטו מראש לרשום את החברה בחו"ל מכוח דיני המדינה שבה היא התאגדה, יחולו עליה הדינים?

שירין הרצוג: מלכתחילה אם החברה התאגדה במקום זר, כל החוק הזה לא חל עליה ולא צריך את ההקלה הזאת.

דוידה לחמן-מסר: יש פה בעיה של הוראת מעבר.

ערן רוזמן: אם המדינה התאגדה במדינת וויסקונסין ובמדינת וויסקונסין יש מגבלה על רכישת השליטה.

ערן רוזמן: .

שירין הרצוג: אבל החוק הזה לא רלוונטי לגביה.

דוידה לחמן-מסר: בוודאי שלא.

ציפי לבני: אבל למה אם היא התאגדה בישראל, את מחליטה שלא יחולו עליה דיני מדינת ישראל?

שירין הרצוג: אני לא אמרתי את זה.

שירין הרצוג: חברה שהתאגדה במדינה בארצות הברית, כל החוק הזה לא רלוונטי ולא יהיה אף פעם רלוונטי לגביה.

דוידה לחמן-מסר: אין ספק.

שירין הרצוג: לכן, ההקלה שאנחנו דנים בה בסעיף 364 אין צורך בה.

דוידה לחמן-מסר: נכון.

שירין הרצוג: אז למה הכוונה?

דוידה לחמן-מסר: נניח שמחר תשב אמריקה הנכבדה ותחליט כך: במקום SECOND GENERATION וTHIRD GENERATION נעשה חוק פדראלי.

דוידה לחמן-מסר: האם מקובל עליך שיחולו כללי הבורסה, שזה הבורסה בלונדון, או אם תתקבל הדירקטיבה האירופית.

דוידה לחמן-מסר: .

שירין הרצוג: מקובל עלי.

דוידה לחמן-מסר: אם זה דין טוב, הוא טוב לחברה הישראלית שהתאגדה בישראל כי הוא חל עליה והיא לא צריכה להיות פטורה ממנו בגלל שבעלי המניות שלה הם באמריקה.

שירין הרצוג: האם המטרה של כל התקנות האלה היא רק לפטור חברות שרשומות באנגליה?

דוידה לחמן-מסר: אז לא פטרנו חברות שרשומות בארצות הברית למסחר מדיני הצעת רכש לעניין רכישת שליטה.

דוידה לחמן-מסר: אני לא חושבת שיש סיבה לפטור.

נתי שילה: דידי, אין שום סיבה, החברות הבאות תרשמנה ישר בארצות הברית.

נתי שילה: זה הכל.

נתי שילה: תעשו אורווה נהדרת והסוסים יהיו שם.

שירין הרצוג: אני מאוד מוטרדת מהסעיף הזה.

דוידה לחמן-מסר: אם פרק הצעות רכש לא טוב, הוא לא טוב לאף אחד, ולא בגלל שבעלי המניות בארצות הברית.

דוידה לחמן-מסר: אני חושבת שהוא טוב.

דוידה לחמן-מסר: שקלנו את זה פעמיים, שלוש.

דוידה לחמן-מסר: דיברנו על זה הרבה מאוד פעמים.

דוידה לחמן-מסר: זה פרק טוב.

ציפי לבני: דרך ההקלות אי אפשר לנסות וליצור קבוצת חברות שהחוק הישראלי לא יחול עליהן כי הוא נוקשה מידי.

ציפי לבני: אם הוא נוקשה מידי, אז יכול להיות שמוטב היה לו לא היו מחוקקים אותו או שהיה צריך לשנות את החקיקה.

ציפי לבני: אתה טוען שהאורווה לא בסדר.

ציפי לבני: אני דרך הפטור הזה לא יכולה ליצור מצב שבו חברה שמתאגדת בארץ ולא הלכה להרשם למסחר בחו"ל חלים עליה כללים מיוחדים, וחברה אחרת שהתאגדה בארץ ונרשמה למסחר בחו"ל, רק כי היא נרשמה למסחר בחו"ל לא יחול עליה החוק.

ציפי לבני: שאומרים לי שחלה עליה מערכת דינים אחרת, אני אומרת שיש בזה הגיון.

ציפי לבני: מספיק לי זה שהיא מסודרת במדינה מתוקנת, כי אם אותה חברה היתה נרשמת בארצות הברית, כאשר היא תברח כן תחול עליה מערכת דינים שאולי מגבילה.

ציפי לבני: ההצעה שלך, שירין, היא לכתוב: על חברה ציבורית שמניותיה רשומות למסחר בבורסה מחוץ לישראל בלבד, לא יחולו הוראות סעיפים 328 ו335 לחוק.

שירין הרצוג: במקרה שהדין הזר מסדיר הצעות רכש, זאת היתה ההצעה שלי.

דוידה לחמן-מסר: איפה שהוא מסדיר הצעות רכש זה בתקנות חוק ניירות ערך, לא בחוק החברות.

ציפי לבני: האם לעוד מישהו יש הערה ל1(א)?

ציפי לבני: חגית נאמן:

ציפי לבני: אני חושבת שצריך למחוק את המילה משנה.

ציפי לבני: כתבנו לעניין תקנות אלה.

דוידה לחמן-מסר: (ב)"על חברה ציבורית שמניותיה היו רשומות למסחר בבורסה מחוץ לישראל ערב תחולתו של חוק זה ורשומות למסחר בבורסה בישראל, לא יחולו הוראות סעיפים 328 עד 335, אם לפי הדין הזר קיימת הגבלה על רכישת שליטה בשיעור כלשהו בחברה.

דוידה לחמן-מסר: ." אנחנו נתאים את זה שזה יהיה אותו נוסח.

דוידה לחמן-מסר: אם מחר יתוקן הדין הפדראלי האמריקני לגבי רכישת שליטה בחברות שנסחרות בבורסה, אז תבואי לחוק הרישום הכפול ותבקשי את הפטור לאחר מכן.

דוידה לחמן-מסר: אני יכולה לטפל בצילום המצב ערב תחילת החוק.

שירין הרצוג: זה יעזור.

דוידה לחמן-מסר: זה יעזור בכל מקרה, כי הדין הזר הוא דינמי.

דוידה לחמן-מסר: אם מניות מNASDAQ רוצות לבוא להסחר באירופה, הם יצטרכו לדון בסוגייה הזאת פעם.

דוידה לחמן-מסר: זאת לא רק סוגייה שאצלינו.

דוידה לחמן-מסר: אנחנו פשוט הראשונים שקבענו את כללי הצעת הרכש בחוק.

דוידה לחמן-מסר: האנגלים כתבו את זה בTAKE OVER PANEL.

שירין הרצוג: אני חושבת שהאנגלים יוותרו לאמריקנים.

שירין הרצוג: דוידה לחמן-מסר: אני יכולה להגיד לך, שאם האנגלים יוותרו לאמריקנים על כללי הTAKE OVER PANEL, אנחנו נשוב ונדון בנושא הזה.

ג'יניפר ג'יינס: הPANEL התחיל באמצע שנות ה60-.

ג'יניפר ג'יינס: זה התפתח מאז וזה עוד עובד.

ציפי לבני: ב5% שם, מה זה מחייב אותו?

שירין הרצוג: לעשות הצעת רכש לכולם.

ציפי לבני: מחייב את הרוכש להציע גם הצעת רכש לבעלי מניות.

ציפי לבני: .?

שירין הרצוג: לכולם.

ציפי לבני: דידי, תסבירי לי למה 5% כן ו50% לא.

דוידה לחמן-מסר: לאור ההערות השונות, כדאי שנבוא ונגיד דבר שיהיה ברור: לעניין תקנה זו, הוראה בדין זה המחיייבת הצעת רכש בשיעור של 5% ומעלה בלבד ואינה עוסקת בסוגייה של רכישת שליטה.

ציפי לבני: אני הבנתי שזה מטפל בעניין שאמנם הוא תחת הכותרת של הצעת רכש, אבל הוא לא מטפל בעניין הגדול שנקרא רכישת שליטה.

ציפי לבני: אם חלות שם מגבלות כבר בשלב ה5%, למה אני לא יכולה לבוא - ולא משנה לי למה הם רצו את זה.

ציפי לבני: .

דוידה לחמן-מסר: זה לא באותה מטרה.

ציפי לבני: לא מעניין אותי המטרה, מעניין אותי מה כתוב.

ציפי לבני: זה יכול לשרת שתי מטרות.

דוידה לחמן-מסר: זה לא משרת שתי מטרות.

ציפי לבני: תסבירי לי למה.

ציפי לבני: אם במקום המילים בשיעור כלשהו נכתוב 50%, האם זה מחייב את הרוכש שם להציע הצעת רכש לבעלי מניות אחרים?

דוידה לחמן-מסר: לא.

דוידה לחמן-מסר: תבחיני בין השאלה של מה זה הצעה לציבור ומה זה רכישת שליטה.

דוידה לחמן-מסר: הדינים ששירין מדברת עליהם, הם דינים שעושים רגולציה.

ציפי לבני: מה מחייב אותם כאן?

דוידה לחמן-מסר: סתם גילוי.

ציפי לבני: אז אתם אומרים: 50% בוודאי כוללים את ה5%.

ערן רוזמן: לא.

ערן רוזמן: הדין האמריקני אומר: אם אתה רוצה לקנות כמות גדולה בזמן קצר, תציע הצעת רכש.

ערן רוזמן: השליטה לא מתייחסת לשאלה כמה אתה קונה, היא מתייחסת לתוצאה אחרי הרכישה.

ערן רוזמן: כאשר אנחנו מגדירים דבוקת שליטה 25% ושליטה 45%, אנחנו מטפלים באיזו שהיא נקודה שבה אתה משנה את המעמד שלך ביחס ליתר בעלי המניות.

נתי שילה: זה יותר מחמיר.

ערן רוזמן: זה לא נוגע לשאלה של הכמות.

ציפי לבני: אם היה חל כל הטקסט של מה מחייב במקרה כזה את הרוכש, היית מסכים איתי שזה חל גם על ה50?

ערן רוזמן: לא.

ציפי לבני: האם הדרישה הזאת שקיימת שם קיימת גם ב50%, או שהיא נגמרת רק ב5.5%?

דוידה לחמן-מסר: היא קיימת גם ב50.

ציפי לבני: היא קיימת גם ב50%, רק שאתם טוענים שהיא לא מספקת.

דוידה לחמן-מסר: נכון.

שירין הרצוג: הנקודה היחידה שחסרה להם, לעניות דעתי, זה הנושא של דילמת האסיר.

שירין הרצוג: יש שם דרישה שזה יהיה הוגן כך שלא תהיה אפליה בין בעלי מניות, יש דרישה שאם אתה מתקן את ההצעה אז המחיר היותר גבוה יחול רטרואקטיבית.

ערן רוזמן: זה לא יוצר סטירה מהדין הישראלי.

דוידה לחמן-מסר: בואו נסכם שיותר מ5% יכול להיות גם יותר מ51%, ואולם העובדה שהדין האמריקני מסדיר מ5% ועד 90..

שירין הרצוג: זה יחול גם על 3%.

דוידה לחמן-מסר: הדין האמריקני קובע את העיקרון, שכשאתה פונה בהצעה לציבור, ההצעה צריכה להיות שווה לכלל הציבור.

דוידה לחמן-מסר: אם זאת הצעה לציבור, זאת הצעה לציבור.

דוידה לחמן-מסר: זה מה שאומרים דיני ניירות ערך.

דוידה לחמן-מסר: פרק הצעת הרכש בחוק החברות לא עוסק בשאלה מה זו הצעה לציבור.

נתי שילה: זו אותה מטריה.

דוידה לחמן-מסר: הפרק קובע דבר מאוד פשוט:

דוידה לחמן-מסר: אם אדם רוכש שליטה בחברה שאין בה בעל שליטה ערב רכישת השליטה, והוא רוכש את זה לא בעיסקה פרטית מחוץ לבורסה אלא כתוצאה מהצעה לכלל בעלי מניות בציבור, אז הוא צריך לקבל רוב מקרב אלה שענו לו ולא רק 5%.

דוידה לחמן-מסר: לדוגמה, אני ב35 ואני רוצה להגיע ל15%, לא מספיק לי לקבל הענות של 15%, אני צריכה לקבל רוב מקרב אלה שענו לי.

דוידה לחמן-מסר: נניח שענו לי 31, 15 היו בעד ו16 היו נגד, אז ההצעה תדחה.

דוידה לחמן-מסר: אם הרוב היו נגד למרות שנענו להצעה חלק, אני לא אוכל לרכוש.

ציפי לבני: ואת זה אין בארצות הברית.

דוידה לחמן-מסר: יש לך את זה בדיני המדינות השונות.

ציפי לבני: האם יש עוד מישהו שרוצה להתייחס לסוגייה הזאת?

נתי שילה: אני לא חושב שעל רגל אחת אפשר לעשות דגימה כזאת.

נתי שילה: זה הסדר שצריך לבדוק אותו.

נתי שילה: מדובר על קבוצה גדולה של חברות שנסחרות בארצות הברית.

ציפי לבני: מצד אחד אני לא רוצה להכביד, אבל מצד שני ישבו חכמים שחוקקו את החוק.

ציפי לבני: אין סיכוי כמעט שאני אמצא דין זהה לדין כאן.

ציפי לבני: ההקלות הולכות עם איזה שהוא הגיון שאומר: אם יש מגבלות ככה וככה, גם אם הסידור אצליכם הוא אחר אז נפתח לכם את הפתח.

ציפי לבני: הדיון שהתפתח כאן עכשיו הוא לגבי מה שדידי אמרה על הדרישה שקיימת כאן ולא קיימת שם אם היא עושה את האבחנה לצורך המגבלה.

ציפי לבני: אם כן, אז אנחנו לא יכולים לפתוח את הפתח.

דוידה לחמן-מסר: עם כל הכבוד לכל חוות הדעת, אני חושבת שלכולנו כאן יש מטרה שהדין יהיה בהיר.

דוידה לחמן-מסר: אם מחר כל החברות יגידו שזה רכישת שליטה אז זה לא יגמר אף פעם.

דוידה לחמן-מסר: במקום דין זר לרבות כללי הבורסה, נכתוב דין זר לרבות כללי המסחר במדינה בה רשומות ניירות ערך למסחר.

מישל אוחיון: זה הכללים לגבי הנחיות.

דוידה לחמן-מסר: כללים והנחיות לעניין מסחר בניירות ערך.

דוידה לחמן-מסר: אני רוצה לכלול את כל ההסכמים הוולונטריים ששם קיימים.

ציפי לבני: עוד יותר טוב.

ציפי לבני: סעיף 2.

ציפי לבני: "על חברה ציבורית שמניותיה רשומות למסחר מחוץ לישראל בלבד או על חברה שמניותיה היו רשומות למסחר ערב תחילתו של החוק, בבורסה מחוץ לישראל וגם בבורסה בישראל.

ציפי לבני: ."

חגית נאמן: ההערה שלנו היתה לגבי 2 להחיל את ההקלה שבסעיף הזה על כל החברות הדואליות, לא רק על אלה שרשומות היום.

חגית נאמן: לעניין הזה, אני חושבת שצריך להחיל את זה במתכונת הרחבה כמו שהצעתי בהתחלה.

חגית נאמן: ההצעה היא, שכל חברה שהיא דואלית לבעלי המניות בארץ תעשה את הפרוקסי כמו בחוק החברות.

חגית נאמן: אם לפי הדינים הזרים היא צריכה לעשות פרוקסי במדינה הזרה, היא תעשה את זה לבעלי המניות במדינה הזרה לפי הכללים באותו מקום.

אמיר שרף: אין לנו בעיה עם זה.

ערן רוזמן: אפשר להוריד את המילים: ערב תחילתו של החוק.

רונית דהאן-רמתי: מה הכוונה במילים: בחברה כאמור?

רונית דהאן-רמתי: מה ההסדר שאת רוצה שיהיה?

ערן רוזמן: היום חברה שנסחרת דואלית, לבעלי המניות שרשומים בישראל היא לא עושה כלום, ולבעלי המניות האמריקנים היא נותנת פרוקסי.

ערן רוזמן: כדי שלא יהיו שני ניירות שעושים פחות או יותר את אותו הדבר, כי הפרוקסי שונה משפטית מעט מכתב הצבעה, אז אנחנו אומרים: לבעלי המניות האמריקנים תמשיכי להמציא את הפרוקסי, ולצורך חוק החברות הפרוקסי הזה ייחשב ככתב הצבעה.

רונית דהאן-רמתי: יש פה בילבול שלם.

ציפי לבני: הסייפה הפוכה לגמרי מהריישה.

ערן רוזמן: אם ממילא אותה חברה נותנת פרוקסי, אין שום סיבה שהיא תמשיך לתת להם את הפרוקסי וגם תשלח להם כתב הצבעה.

רונית דהאן-רמתי: ולישראלים?

רונית דהאן-רמתי: ערן רוזמן: לישראלים היא תתן כתב הצבעה.

רונית דהאן-רמתי: זאת שהיא רק בחו"ל נסחרת תמשיך לתת לפי חו"ל.

דוידה לחמן-מסר: הבעיה של חברה לרישומים ומי הוא בעל המניות היא רק בישראל.

רונית דהאן-רמתי: לא זה העניין.

רונית דהאן-רמתי: יש לך שתי סיטואציות: אחת שהיא נסחרת רק בחו"ל, ואת אומרת שלמרות שהיא ישראלית היא תמשיך לפי הדין הזר.

ערן רוזמן: בהנחה שהדין הזר נותן את הפרוקסי.

רונית דהאן-רמתי: מה לגבי החברות שנסחרות גם וגם?

ציפי לבני: וכל זה בלבד שזה מתייחס לבעלי המניות שמענם מחוץ לישראל, נכון?

דוידה לחמן-מסר: נכון.

דוידה לחמן-מסר: מי שרוכש מניות במסחר מחוץ לישראל, או שהוא נרשם בפנקס הסניף או שהוא נרשם באמצעות מרי לינץ, כאשר מרי לינץ רשומה כבעלי המניות.

דוידה לחמן-מסר: מי שיקבל את כתבי ההצבעה זאת מרי לינץ.

דוידה לחמן-מסר: ההסדר שלו הוא הסדר ספציפי - מרי לינץ.

רונית דהאן-רמתי: זה לא רלוונטי לעניין הזה.

דוידה לחמן-מסר: לגבי בעלי המניות האמריקנים, מי שרשום בספרי החברה הוא בעל המניות והוא יקבל את מה שבאותו דין מקבלים.

דוידה לחמן-מסר: בחברה ישראלית בעל המניות הוא המחזיק מקרב הציבור.

דוידה לחמן-מסר: לכן הוא חייב לקבל כתב הצבעה לפי חוק החברות, כי אין לי דרך אחת להגיע אליו.

רונית דהאן-רמתי: את מתכוונת לזה שקנה את המניה שלו בבורסה פה.

דוידה לחמן-מסר: נכון.

רונית דהאן רמתי: הוא יקבל לפי הדין הזה.

ערן רוזמן: נכון, במקום שהוא יקבל שני ניירות.

רונית דהאן-רמתי: זה פשוט לא ברור מהנוסח.

ציפי לבני: אני הבנתי אחרי הכל שלזה התכוונתם.

ציפי לבני: אני מסכימה עם רונית שאפשר להסביר את זה יותר בקיצור.

דוידה לחמן-מסר: בסדר, אנחנו ננסה לפצל את זה לשני סעיפים.

ציפי לבני: אפשר לכתוב שבעלי המניות מחוץ לישראל מקבלים את זה לפי הדין שם, ובעלי המניות בארץ מקבלים את זה לפי הדין כאן.

אמיר שרף: אם היא מוציאה באופן כללי כתבי הצבעה בנושא הספציפי שיש לה חובה לשלוח כתב הצבעה לפי סעיף 87, היא לא מוציאה באותה מדינה.

דוידה לחמן-מסר: זה ברור.

שירין הרצוג: יש אבחנה כזאת גם בחו"ל?

דוידה לחמן-מסר: ההיפך, פה הקלנו.

דוידה לחמן-מסר: בחו"ל, יגיד לך אריה, שצריך לשלוח כתב הצבעה למי שמחזיק 0.001 ממניות החברה.

ציפי לבני: זה אומר ככה: אם שלחת לבעלי מניות מחוץ לישראל לפי מה שקבוע שם, אתה פטור מסעיף 87.

אמיר שרף: לא, אתה לא פטור מסעיף 87, אתה פטור ממשלוח לפי סעיף 87.

ציפי לבני: פטור ממשלוח לפי סעיף 87.

דוידה לחמן-מסר: אם לפי אותה מדינה צריך לשלוח כתבי הצבעה לנושאים העומדים בסדר היום של האסיפה הכללית, זאת אומרת שכלולים כמה נושאים של סעיף 87.

ציפי לבני: 3.

ציפי לבני: "על חברה ציבורית שמניותיה רשומות למסחר מחוץ לישראל בלבד לא תחול הוראת סעיף 274 לחוק.

ציפי לבני: "

מישל אוחיון: אני חושב שב3- צריך להוסיף את החלופה: הוצעו לציבור מחוץ לישראל בלבד.

דוידה לחמן-מסר: מקובל.

דוידה לחמן-מסר: זה חל לגבי כל התקנות.

ציפי לבני: 4.

ציפי לבני: "על חברה ציבורית שמניותיה הוצעו לציבור מחוץ לישראל בלבד או שהן רשומות למסחר בבורסה מחוץ לישראל בלבד לא תחול הדרישה שהדירקטור החיצוני יהיה תושב ישראל..." למישהו יש הערה?

דוידה לחמן-מסר: אנחנו רוצים להוסיף עוד הקלה.

דוידה לחמן-מסר: אנחנו רוצים להגיד כך: בחברה ציבורית הנסחרת בבורסה מחוץ לישראל בלבד יראו דירקטור שמונה כדירקטור חיצוני לפי הדין הזר ערב תחילתו של החוק כדירקטור חיצוני שמונה לפי הוראות החוק הזה, ובלבד שמתקיימים בו התנאים המנויים בסעיף 240(ב), (ג) ו(ה).

דוידה לחמן-מסר: צלצל אלינו עורך דין פלוני, ואמר כך: החברה שלנו מינתה דח"צים, דמ"צים לפי כללי הNASDAQ ערב תחילתו של החוק.

דוידה לחמן-מסר: היא מינתה דירקטורים שמתקיימים בהם כל התנאים, אבל הם לא אושרו על ידי אסיפה כללית.

דוידה לחמן-מסר: מבחינתי זה זהה להוראת המעבר שעשינו לגבי דמ"צים, שמי שכיהן כדמ"צ ערב תחילתו של החוק יראו אותו כאילו מונה לפי החוק ואנחנו לא מביאים אותו שוב לאישור אסיפה כללית.

דוידה לחמן-מסר: מה יקרה בNASDAQ?

דוידה לחמן-מסר: חברות שממנות INDEPENDENT, יכולות להמשיך למנות INDEPENDENT שהוא תושב אמריקני והן כן יצטרכו להביא את זה לאישור האסיפה הכללית.

דוידה לחמן-מסר: זה לגבי העתיד.

דוידה לחמן-מסר: אם חשבנו שאישור בעלי המניות מקרב הציבור הוא חשוב לעניין הדירקטור החיצוני, אז מה לי הזהות הלאומית שלהם.

שירין הרצוג: אני חושבת שדירקטורים חיצונים מדברים בצורה נאותה.

ציפי לבני: ולא צריך שיקיימו את 240(ב), (ג) ו(ה).

שירין הרצוג: במקום שיש דרישה לוועדת ביקורת - וגם פה יש דרישה לוועדת ביקורת - לא נדרש להפעיל את ההוראות האלה.

שירין הרצוג: בקטע הזה של אישור בעלי מניות, אני חושבת שאפשר לבקש שיאשרו את זה על ידי בעלי מניות כי זה מה שעושים בפועל, אבל אני חושבת שדרישת השליש אינה נדרשת בהנחה.

שירין הרצוג: אם הם לא היו עונים על הקריטריונים של העצמאות, אז באמת הייתי מבינה שיש איזה שהוא חשש, אבל אם את דורשת שהם יהיו עצמאים, לא יהיו קשורים אז אין צורך בשליש.

דוידה לחמן-מסר: אני מוכנה לקבל שמי שיש לו כללים יותר חמורים לעניין הINDEPENDENT, הכללים שלנו יסוגו.

דוידה לחמן-מסר: למה אני דורשת את אישור השליש?

דוידה לחמן-מסר: אישור השליש בא להבטיח שבעלי המניות מקרב הציבור אכן חפצים במנויה של דידי לחמן שמתקיימים בה כל התנאים כדח"צ בחברה הזאת.

דוידה לחמן-מסר: מצאנו לנכון לתת את זה לבעלי המניות.

דוידה לחמן-מסר: אני חושבת שאני לא צריכה לשלול את ההגנה הזאת מבעלי המניות האמריקנים רק בגלל שהחברה נסחרת בארצות הברית.

דוידה לחמן-מסר: את אומרת שהאמריקנים ילדים גדולים, אבל גם הישראלים הם ילדים גדולים, ובכל זאת באו וקבעו את העקרונות האלה.

דוידה לחמן-מסר: אלה עקרונות של CORPORATE GOVERNANCE.

דוידה לחמן-מסר: זה הוויכוח שיש לי לכל אורך החוק.

דוידה לחמן-מסר: דיני החברות מטפלים בCORPORATE GOVERNANCE, דיני ניירות ערך מטפלים בגילוי.

דוידה לחמן-מסר: אם זה כלל של CORPORATE GOVERNANCE, הוא הולך עם החוק לפי מקום התאגדות החברה.

דוידה לחמן-מסר: אני חושבת שאם עורכי הדין ישווקו את החוק הזה כחוק שמיטיב עם בעלי המניות מקרב הציבור ומאזן בין כוחם ובין כוחו של בעל השליטה, אז אולי חברות גם יחשבו להרשם בישראל ולא רק להרשם בDELAWARE.

מישל אוחיון: אבל בעלי המניות מהציבור הם לא אלה שרושמים את החברות, בעלי השליטה הם אלה שמחליטים איפה לרשום את החברה.

דוידה לחמן-מסר: אם הייתי יכולה לשווק את החוק הזה כמו שאפשר לשווק הרבה דברים אחרים, והייתי מראה במדינות העולם שהחוק הזה מאזן בין האנטרסים יותר מהNASDAQ..

שירין הרצוג: יש פה פגיעה בזכות קניינית מסויימת.

שירין הרצוג: מבחינת שווי כלכלי, כאשר יש הגנת יתר החברה שווה פחות ובעלי המניות מפסידים כי המניה שלהם שווה פחות.

ערן רוזמן: מה זה רלוונטי.

ערן רוזמן: .

שירין הרצוג: זה רלוונטי, כי בארצות הברית יש DISCOUNT לחברות שהתאגדו בישראל בגלל שהם התאגדו בישראל.

דוידה לחמן-מסר: סליחה, אבל על מה ה DISCOUNT?

ציפי לבני: אנחנו כרגע מתעסקים בדירקטור.

ציפי לבני: האם מישהו רוצה להתייחס לדירקטור?

נתי שילה: רק לפני כמה דקות הבאנו את הדוגמה של ה TAKE OVER כדבר טוב שאפשר לחיות איתו.

נתי שילה: באנגליה כינסו בשנים האחרונות הרבה מאוד ועדות בנושא של CORPORATE GOVERNANCE, וקיבלו רק לאחרונה, ביוני 1998, כללים לגבי CORPORATE GOVERNANCE בחברות ציבוריות, עם כל הנושא של דירקטורים מקרב הציבור.

דוידה לחמן-מסר: זה בחוק החברות או בכללי הבורסה?

נתי שילה: כל חברה שרוצה להיות בורסאית צריכה לאמץ את זה, ואם היא לא מאמצת את זה, היא צריכה להסביר בדוחות שלה למה היא לא אימצה.

נתי שילה: זה הכללים שם.

נתי שילה: למה אם חברה ישראלית שמה את עצמה בLONDON STOCK EXCHANGE לא להחיל עליה את הכללים שקיימים שם?

דוידה לחמן-מסר: במהלך הדיונים גם על הרישום הכפול וגם על תיקונים בחוק החברות שנמצאים בצנרת, אנחנו נדון גם בסוגיות הללו.

שלמה שהם: הסיכוי שהממשלה תבוא ותתקן את התקנות בתום 3 חודשים מיום שהחוק יכנס לתוקפו, הוא לא גדול.

דוידה לחמן-מסר: אני לא יכולה עכשיו לבוא ולאמץ את השיטה האנגלית, כי מה שהשיטה האנגלית אומרת: אלה כללים וולונטרים, אנחנו חושבים שכך רצוי להתנהג.

דוידה לחמן-מסר: אם אתם לא רוצים להתנהג ככה, תסבירו לנו למה.

דוידה לחמן-מסר: זאת לא הגישה של חוק ניירות ערך.

דוידה לחמן-מסר: שנים עבדנו, יחד עם רשות ניירות ערך בשילטונה הנוכחי ובשילטונה הקודם, למתן הגנות על בעלי מניות מקרב הציבור.

דוידה לחמן-מסר: אנחנו, משרד המשפטים, לא רואים הבדל בין ציבור בעלי המניות בישראל לבין ציבור בעלי המניות בחו"ל.

שלמה שהם: אני מציע לקיים יום דיון מיד אחרי כניסתו של החוק לתוקף, על-מנת באמת לבדוק את הדברים האלה.

שלמה שהם: לכנסת יש עבודת פיקוח לא רק עבודת חקיקה.

ציפי לבני: אני מקבלת את ההצעה שלך.

ציפי לבני: יש עוד הערות לגבי הדירקטור?

חגית נאמן: אנחנו מבקשים להוסיף את ההקלה בסעיף הזה גם לגבי החברות הדואליות.

דוידה לחמן-מסר: חברות שהיו רשומות בחו"ל ערב כניסתו של החוק לתוקף.

דוידה לחמן-מסר: חברה שהתאגדה בישראל, נרשמה למסחר בחו"ל ולאחר מכן באה להרשם בבורסה בישראל כחברה דואלית, הכל אחרי תחילתו של החוק, האם איכפת לך שהדח"צ יהיה ממקום רישומה של החברה?

אמיר שרף: אני רוצה לבדוק את זה.

רונית הראל-בן-זאב: אני חושבת שמה שחשוב לציין, שבחברות כאלה לפעמים רוב בעלי המניות הם זרים ואת הדירקטוריונים שלהם הם עושים בחו"ל.

רונית הראל-בן-זאב: אין שום סיבה שנקבע שהדמ"צ יהיה תושב ישראל.

ציפי לבני: התפקיד של המחוקק, בסופו של דבר, זה לשקול את איזון האנטרסים.

ציפי לבני: אני חוששת מתהליך שכבר קורה ציבורית, שבו מגינים, מגינים ובסוף הכל מתפרק.

ציפי לבני: זה תהליך שאני חושבת שהוא לא לטובת האנטרס שלכם.

ציפי לבני: לכן, במה שאתם יכולים להקל - תקלו.

שירין הרצוג: אני מציעה לקשור את הנושא של ועדת הביקורת לנושא של הדירקטור החיצוני, כי זה אותו נושא.

דוידה לחמן-מסר: שירין העלתה שני נושאים שאני מוכנה לבדוק אותם.

דוידה לחמן-מסר: אחד, זה מבקר הפנים, והשני זה ועדת הביקורת, שאני לא יודעת כלום ולא התעמקתי בזה.

דוידה לחמן-מסר: החובה למינוי מבקר פנים חלה על פי פקודת החברות בחברה ציבורית כמשמעותה ערב תחילת חוק החברות.

דוידה לחמן-מסר: להגיד לך שזה מנגנון של CORPORATE GOVERNANCE, יכול להיות שכן, יכול להיות שלא.

דוידה לחמן-מסר: אני חושבת, שאם לפי הדין הזר יש חובה על מינוי של INTERNAL AUDITOR , אז לא מפריע לי שהחובה הזאת תחול.

שירין הרצוג: אי לא בטוחה שיש חובה כזאת היום.

שירין הרצוג: אני מוכנה לבדוק את זה.

שירין הרצוג: חברה שנסחרת רק בחו"ל.

שירין הרצוג: .

דוידה לחמן-מסר: המבקר פנים לא צריך להיות תושב ישראל, והוא לא צריך לעבור השתלמות של חוק המבקרים הפנימיים כדי להיות מבקר פנים.

ציפי לבני: בואו ננסה להריץ את התקנות האלה.

ציפי לבני: מבחינת הוועדה הזאת אנחנו סיימנו את הדיון.

שירין הרצוג: נושאים אחרים את לא מעוניינת לשקול?

ציפי לבני: מה זה נושאים אחרים?

שירין הרצוג: 275א(3) - הסכם עם בעל שליטה לרכישת מניות.

ציפי לבני: אפשר להעביר את זה אליך?

דוידה לחמן-מסר: כן.

ציפי לבני: הישיבה נעולה.