ועדת הכספים, כנסת 15, פרוטוקול מספר 51, 1999-11-25 10:00

שלום שמחון: שלום לכולכם, אני מתכבד לפתוח את ישיבת הוועדה.

שלום שמחון: היום נדון בתקציב המשרד לקליטת עליה.

שלום שמחון: נשמע את הדברים מאנשי המשרד ומהשרה, ולאחר מכן נאפשר לחברי הכנסת ואנשים מהמשלחות לשאול שאלות, עליהן תינתנה תשובות.

בוריס מפצר: אנחנו מבקשים להעלות כמה מצוקות שאנו נתקלים בהם לקראת שנת אלפיים, בעיקר בשלושה תחומים.

בוריס מפצר: התחום הראשון הוא יזמות עסקית פרטית.

בוריס מפצר: הפרוייקט הגיע לצמיחה של 47 מיליון ש"ח.

בוריס מפצר: מהות העניין היא שאנשים, תמורת הלוואה די זולה של 35 אלף ש"ח, ותמיכה שניתנת בקורס, הכוונה, ליווי וייעוץ מקצועי - מסוגלים לפתוח עסק, להתחיל חיים חדשים, במקצועות שאין להם שום קשר לעיסוקם הקודם בברית המועצות.

בוריס מפצר: מקום עבודה ממוצע נותן מקור תעסוקה לשלוש משפחות.

בוריס מפצר: השנה הגענו להיקף של 900 הלוואות.

בוריס מפצר: בסך הכל הגענו להיקף של כמעט אלפיים עסקים שנפתחו.

בוריס מפצר: מה שקרה הוא שהמשרד קיבל תוספת של כמעט 9 מיליון ש"ח המיועדת למשרד האוצר, וממקורות פנימיים, מהעודפים, גייסנו סכומים נוספים, וכך הגענו כמעט עד 50 מיליון ש"ח.

בוריס מפצר: את תחילת שנת אלפיים אנחנו מתחילים עם 15 מיליון ש"ח.

בוריס מפצר: לכל הדעות, של כל האנשים שעוסקים בזה, אין לנו מה לעשות עם 15 מיליון.

בוריס מפצר: זה פשוט כמו לסגור את הנושא, לחסל אותו, וללכת הביתה.

בוריס מפצר: זה סכום שאתו אי אפשר להתחיל את השנה.

בוריס מפצר: הבקשה שלנו היא להחזיר את התקציב לפחות לאותה הרמה שמשרד האוצר תקצב אותו, קרי - 27 מיליון בתחילת 99, ועוד אותם 8 מיליון ש"ח שאנחנו קיבלנו מהאוצר כתוספת ייעודית.

בוריס מפצר: עם זה אנחנו יכולים להתחיל את השנה, בתקווה שאחר כך נוכל לגייס את אותם תקציבים נוספים, שיאפשרו לא להקטין את כמות ההלוואות, לא להוריד, אלא אפילו להעלות את רמת ההלוואות, לא להרע את תנאי ההלוואה ולא לפגוע בליווי המקצועי שניתן.

בוריס מפצר: משמעות חיסול הפרוייקט היא עוד כמה אלפי מובטלים, שאין להם מה לעשות, כי מדובר בעיקר באנשים שהמקצועות הקודמים שלהם לא מתאימים למה שהשוק הישראלי יכול להציע.

בוריס מפצר: מדובר באנשים שהם לא אנשי מחשבים, לא מתמטיקאים, לא רופאים.

בוריס מפצר: מודבר באנשים בעלי השכלה גבוהה, בעיקר - יוצאי הערים הגדולות.

בוריס מפצר: אם ניקח בחשבון שיש לנו השנה תוספת של עוד כמה עשרות אלפי אנשים שממתינים בתור בגלל שהעליה מגיעה לממדים של כמעט 75 אלף עולים בשנה - אם לא נפתור את הבעיה היום, נהיה מחר עם כמות כפולה ומכופלת של מובטלים.

יוסף יצחק פריצקי: אתה צופה 75 אלף עולים, לא 60 אלף?

בוריס מפצר: זה כבר מעבר לציפיות בלבד.

שלום שמחון: אני מציע שלצורך הדיון נתחיל בסקירה כללית על תקציב ופעילות המשרד.

יולי תמיר: התקציב הנוכחי הוא תקציב שנבנה על בסיס של 60 אלף עולים בשנה.

יולי תמיר: מבחינת ההערכות שלנו, שנבנות על הערכות של הסוכנות ושל לשכת הקשר - המספר יהיה גדול מזה.

יולי תמיר: המספר יהיה קרוב ל- 72 אלף, ושוב - אלה הערכות בלבד.

יולי תמיר: יש לציין שבנושא הזה התקציב נבנה על מספר העולים.

יולי תמיר: אם סל הקליטה, למשל, ניתן לנו לפי 60 אלף עולים, הרי שאם יבואו 70 אלף עולים, אין ויכוח, כי סל הקליטה ניתן על פי החוק.

יולי תמיר: התקציב יגדל בהתאם.

יולי תמיר: יש לנו הסכמה בכתב עם האוצר שלא רק התקציב האוטומטי לעולים יגדל, אלא - שאם נעלה על 60 אלף עולים, תהיה גם השפעה על תקציבי מעטפת נוספים, שבאים בעקבות זה.

יולי תמיר: על כך הגענו לסיכום אתם, אך לא הצלחנו להגיע לסיכום כמה נקבל אם תהיה עליה מעל ל- 60 אלף עולים.

יולי תמיר: כלומר- התקציב הזה בנוי בהתאמה ל- 60 אלף עולים לשנה.

יולי תמיר: לא ברור לנו איך נעמוד בסוף השנה.

יולי תמיר: האמת היא שהשנה אנחנו אמורים להגיע ל- 70 אלף עולים.

יצחק ליצמן: אז למה התחילו ב- 60 אלף עולים?

יולי תמיר: התחזית לשנה הבאה דומה לשנה הנוכחית.

יולי תמיר: התקציב הזה נבנה כמו השנה שקדמה לה, כאשר יש הסכמה עם האוצר בעניין הזה, שעליה, לא רק בסעיפים האוטומטיים, אלא גם בסעיפים של המעטפת - תהיה קשורה למספר העולים שיגיעו לארץ.

יולי תמיר: למעשה, כבר אתם יכולים לראות את תקציב המשרד כגדול מהתקציב הנוכחי, כי הוא יגדל בהתאם למספר העולים שיגיעו.

יוסף יצחק פריצקי: אם תקצבו לפי 60 אלף עולים ויהיו 72 אלף - זה עוד 20 אחוז גידול.

יולי תמיר: לכן לא רציתי לנקוב במספרים, כי אני יודעת שהדברים מתגלגלים הלאה, אך אמרתי: בהתאם לגידול במספר העולים כך יהיה הגידול, וקודם כל - בסל הקליטה, אך גם בדברים שמסביב.

יולי תמיר: אני רוצה לומר מה נראים לי הדברים החשובים ומה ההישג בתקציב הזה, לעומת הבעיות, שהוצגו.

יולי תמיר: יש לנו שלושה סעיפים בעייתיים, וזה אומר שברוב הדברים האחרים הגענו להסכמה עם האוצר, למרות שלא היינו מרוצים ממנה.

יולי תמיר: ההסכמה הזו מאפשרת לנו לחיות, לא ברווחה אמנם, אך ברמה שמאפשרת לנו לתפקד ברמה של השנה הנוכחית.

יולי תמיר: בשני סעיפים היו הישגים יפים: 1.

יולי תמיר: בפרוייקט קמ"ע - שבו היתה הבטחה מפורשת לתקצוב של עד 500 מדענים עולים באוניברסיטאות ובמכוני מחקר 2.

יולי תמיר: בהמשך הפרוייקט של מקבצי דיור, במתן הרשאות להתחייב וגם באפשרות להמשיך, כך שמספר מקבצי הדיור שנוכל להציע בשנה הבאה יהיה אפילו יותר גדול מזה שהצענו השנה.

יולי תמיר: כיוון שמצוקת הדיור היא המצוקה הקשה ביותר בקרב העולים, נוכל לתת תשובה, גם אם היא לא לשביעות רצוננו המלאה, אך בהחלט תשובה שלא נופלת ברמתה מרמת השנים הקודמות.

יולי תמיר: אני מאד מקווה שאם נעבוד ביעילות ונזיז חלק מהדברים שנתקעו במקבצים בשנים האחרונות, נראה מימוש די מסיבי של ההבטחה הזו לדאוג למקבצים ולהוסטלים.

יולי תמיר: אלה שני הנושאים שבהם הגענו להישג יפה בדיוני התקציב, לדעתי.

יולי תמיר: בנושא של קליטת עולי אתיופיה התקציב הנוכחי לא מכיל עדיין תוספת לקליטת יהודי קוארה.

יולי תמיר: היה דיון, אך הנושא הזה עדיין לא תוקצב.

יולי תמיר: יש לנו מכתב חתום מהאוצר בעניין הזה.

יולי תמיר: נכנסתי לתפקידי ביום בו התחיל הדיון על התקציב, ולא היה הרבה זמן להתדיין עליו.

יולי תמיר: אחד הדברים שהפריעו לי באופן אישי הוא שיש כאן הרבה מאד דברים שמשנה לשנה צריך להתמקח עליהם, הם לא מסודרים ולא מאורגנים.

יולי תמיר: נושא נוסף שסוכם השנה לשביעות רצוננו, שמאפשר לנו קיום אך לא גידול, הוא הנושא של מינהל הסטודנטים.

יולי תמיר: הוא יישמר בהיקף של השנה הקודמת, הן מבחינת שכר הלימוד והן מבחינת המעטפת.

יולי תמיר: הבטחנו לאוצר להיכנס לדיון כולל על כל מבנה מינהל הסטודנטים, וכך נעשה מייד לאחר שייגמרו דיוני התקציב.

יולי תמיר: אנחנו מוכנים ופתוחים לשמוע הצעות ורעיונות.

יולי תמיר: דבר אחד ברור: ככל שעולה מספר העולים יש גם צורך בגידול בתמיכה בסטודנטים עולים, זה רק טבעי.

יולי תמיר: יתר על כן, אני חושבת שלמדינה יש אינטרס אדיר לקדם סטודנטים עולים ולהגדיל את מספרם.

יולי תמיר: יש היום 10,500 סטודנטים עולים, והיינו רוצים לראות יותר.

יולי תמיר: יש היום 1,500 סטודנטים מבני העדה האתיופית, וגם כאן היינו רוצים לראות יותר.

יולי תמיר: היינו רוצים להשקיע יותר במכינות קדם אקדמאיות לסטודנטים עולים, כי זה כלי מאד חשוב להשתלבות שלהם בהשכלה הגבוהה.

יולי תמיר: יש קהילות שלא מצליחות בכלל להשתלב, כמו הקהילה הבוכרית, והיינו רוצים לעשות שם מאמץ מיוחד.

יולי תמיר: התקציב הנוכחי לא מאפשר לנו לפתח דברים, אלא רק לקיים אותם.

יולי תמיר: זה נכון לגבי כלל התקציבים במשרדים השונים - הם תקציבים שמאפשרים לשמר את הקיים, אולי עם שיפורים מסוימים, אך בטח שלא לעשות פריצת דרך שהיינו רוצים לעשות בשלב הזה.

יולי תמיר: שאלה אחת עדין פתוחה ועומדת, והיא תיסגר בימים הקרובים: למשרד היו 10 מיליון שקלים של תקציב חינוך.

יולי תמיר: יש הסכמה שאנחנו נבדוק יחד עם משרד החינוך האם הפרוייקטים האלה יכולים להיות ממומנים, מתוקצבים ומבוצעים על ידי משרד החינוך.

יולי תמיר: יש פגישה בין מנכ"ל המשרד שלנו למנכ"לית משרד החינוך.

יולי תמיר: במידה וזה לא יקרה, אנחנו נקבל את ה- 10 מיליון האלה, כמצוין באותו מכתב הסכמות מהאוצר.

יולי תמיר: זאת אומרת , שאם לא תהיה לנו הסכמה מפורשת שמשרד החינוך מתקצב את שתי התוכניות המרכזיות שאנחנו עסקנו בהן, תוכניות של שילוב עולים, בעלות תקצוב זעום עם פרות מרשימים, שמטפלות דווקא באוכלוסיות הבעייתיות - שאלת התקצוב תחזור אל האוצר.

יולי תמיר: בשלב הזה אנו מגיעים אל הבעיות.

יולי תמיר: הבעיה המרכזית בעיניי היא בשני תחומים.

יולי תמיר: התחום המרכזי הוא עניין היזמות.

יולי תמיר: נדמה לי שיש פגיעה ביזמות גם במשרד המסחר והתעשייה.

יולי תמיר: העולים נהנים גם ממה שקורה בתמ"ס וגם ממה שקורה אצלנו.

יולי תמיר: אם יש פגיעה גם שם, הפגיעה היא כפולה.

יולי תמיר: פעמיים נפגע אותו קהל מקיצוץ בשני משרדים שונים.

יולי תמיר: צריך לשים לב שמבחינת העולים, הרבה פעמים קורה שדווקא קיצוצים שהם לא במשרד הקליטה פוגעים בהם.

יולי תמיר: הפגיעה בעולים היא לא בהכרח רק בקיצוצים אצלנו.

יולי תמיר: בהיותנו משרד שמכוון לטפל בעולים אנחנו יותר רגישים לפגיעה הזו, אך הרבה פעמים, כתוצאה משינוי בסעיף בבריאות או בשיכון, יכול, בסופו של דבר, להתבטא בפגיעה בעולים.

יולי תמיר: הבעיה העיקרית בעיניי היא בתחום הזה.

יולי תמיר: למרות כל המאמצים לא קיבלנו את הסכומים שנדרשים, אפילו לא כדי לשמר את הקיים.

יולי תמיר: בתקופה של אבטלה הולכת וגוברת העניין הזה אינו הגיוני.

יולי תמיר: לפי דעתי, אם היינו מחשבים כמה עולה שהוא מובטל למדינה, וכמה עולה לתת לו הלוואה - זול יותר לתת לו הלוואה.

יולי תמיר: זה לא אומר שאנחנו, מבחינתנו, לא ננסה להתייעל ולעבוד בצורה נכונה ככל שאפשר, בתחום היזמות.

יולי תמיר: יש הצעות, שנמצאות כרגע בבדיקה, שהמשרד לא ייתן הלוואות, אלא יממן אותן, דבר שיאפשר לנו ללכת דרך הרבה יותר ארוכה עם סכום הכסף שיש לנו.

יולי תמיר: עדיין - סכום הכסף הנוכחי לא מאפשר לנו אפילו להחזיק את מסגרת ההלוואה.

יולי תמיר: אני רוצה להסביר את העניין.

יולי תמיר: מבחינתנו, ליזמות יש שני היבטים : מתן ההלוואה, וגם - תמיכה והדרכה.

יולי תמיר: זה אותו הוויכוח שיש לנו עם האוצר בנושא הסטודנטים.

יולי תמיר: לתת כסף בלבד, אינו דבר שמשרת את האינטרסים של העולים, והוא בדרך כלל לא יעיל.

יולי תמיר: המטרה המרכזית של המשרד היא לתת ליווי, ובמקרה של הסטודנטים - לתשלום שכר לימוד, ובמקרה של היזמות - למתן ההלוואה.

יולי תמיר: הליווי מאפשר לעולים לנצל באופן נכון את המשאבים, ולהגיע למצב שבו הם נהנים מההלוואה ומנצלים אותה בצורה הנכונה.

יולי תמיר: העניין הזה של ניהול וליווי הוא בעל חשיבות עליונה, ויש לו עלויות.

שלום שמחון: כמה שנים נמשך הפרוייקט הזה?

יולי תמיר: היום האריכו את הזכאות לעשר שנים, ומקודם זה היה שבע שנים.

לבנת פורן: זה התחיל משלוש ועלה לשש.

לבנת פורן: מאמצע 98 הוארכה הזכאות.

יולי תמיר: אחת הסיבות לזה היתה שהעולים מגיעים לשלב שבו הם מספיק מבוססים, מכירים את השפה, מאורגנים בדיור קבע וכן הלאה - כדי לפתוח עסק, דווקא אחרי שעובר פרק זמן מסוים.

מאיר פרוש: בכל הנושאים הם נחשבים לוותיקים אחרי עשר שנים?

יולי תמיר: לא בכל הנושאים יש את אותו קריטריון.

מאיר פרוש: מה עמדתכם כמשרד לגבי מספר השנים שנקבע?

יולי תמיר: כל קביעה היא שרירותית.

נחום לנגנטל: השאלה היא: האם לא כדאי לתת לעולה יותר בשנים הראשונות שלו?

יורי שטרן: לא בעניין היזמות.

יורי שטרן: פתיחת עסק זה לא דבר שאתה עושה חודש אחרי העליה ארצה.

יולי תמיר: התשובה לשאלה היא שלא בכל תחום ראוי לקבוע את אותו מספר שנים.

יולי תמיר: בתחום החינוך, למשל, התוכנית שעליה דיברתי - לפעמים זה לילדי עולים, ילדים שכבר נולדו בארץ, למשפחות של עולים, בעיקר בקרב הקהילה האתיופית.

יולי תמיר: לכן, אין קריטריון אחד.

יולי תמיר: אנחנו מנסים לראות באופן הגיוני מה הוא הקריטריון הענייני לתחום מבחינת השנים.

יולי תמיר: אין קריטריון חד משמעי שחל על כל הפעילויות של המשרד.

יולי תמיר: שלב הקליטה אצל קבוצות שונות ובתחומים שונים אינו זהה.

יולי תמיר: ההחלטה על עשר שנים היא החלטה שרירותית.

חנוך צמיר: מה שעומד מאחורי ההחלטה לגבי עשר שנים הוא תחילת גל העליה, בסוף שנת 89.

חנוך צמיר: נוצר ריכוז גדול מאד של עולים שעדיין לא קיבלו פתרונות.

חנוך צמיר: אנחנו חושבים שהקליטה הראשונית היא בטח ובטח אינה מספיקה.

חנוך צמיר: השאלה היא איך אנו גורמים להמשך של הקליטה.

חנוך צמיר: עלתה שאלה איזה פתרונות אנו מוצאים ובאיזה תחום.

יולי תמיר: לסיכום, אני רוצה לחזור על הבעיות שמטרידות אותנו, בתחום היזמות והתעסוקה.

יולי תמיר: לנו חשוב שיהיה תקציב תמיכה ותקציב הלוואות.

יולי תמיר: לא רק הלוואות עומדות על סדר היום, גם אם יהיה פתרון כזה או אחר, שבמקום לתת הלוואות אנו נממן אותן.

יולי תמיר: אנו רוצים לנהל את המשרד בצורה הטובה ביותר, ולטובת העולים, אך אנו רוצים שעניין היזמות יישמר בהיקף שלו.

יולי תמיר: היינו, כמובן, רוצים שהוא יגדל, אך אם לא - שיישאר בהיקפו הנוכחי.

יולי תמיר: זה המינימום.

יולי תמיר: לסיום - שימו לב, שכאשר אומרים 900 עולים עובדים, זו בטח עבודה של פי שלוש או פי ארבע מזה, כי זה גורם גם להעסקת אנשים אחרים, כלומר- מדובר במעגל של העסקה שהוא הרבה יותר גדול מהמספר הראשוני שנראה על הנייר.

יולי תמיר: אם שוקלים את המסלול הזה לעומת מסלול של תמיכות, דמי אבטלה והשלמת הכנסה - יחסית, זה מסלול מאד זול ויעיל.

לבנת פורן: מסלול היזמות הוא אכן הפתרון האידיאלי מבחינת מדינת ישראל, למתן תעסוקה לעולים.

לבנת פורן: מדובר פה באוכלוסיות שהמדינה לא מצליחה למצוא להם פתרונות קונבנציונליים.

לבנת פורן: העולים לוקחים את גורלם בידיהם ופותחים עסקים משלהם.

לבנת פורן: העלות למדינה היא 2,500 דולר למקום תעסוקה.

לבנת פורן: זה הרבה יותר זול מדמי אבטלה לאדם אחד לחצי שנה, כאשר הפתרון שאנו נותנים הוא פתרון ארוך טווח.

לבנת פורן: במסגרת הפעילות הזו מצאו לעצמם כ- 5,000 עולים מקומות עבודה, ובעצם - יצרו לעצמם את מקורות העבודה.

לבנת פורן: אם ניתן היה לשכפל ולרבע את הפעילות הזו, היינו צריכים לעשות את זה.

לבנת פורן: הבעיה היא שאי אפשר לעשות זאת.

לבנת פורן: את החוסן והכוח הנפשי לפתוח עסק כזה אין לכל אחד, ועלינו לעזור לאותם אלה שיש להם, לתמוך בהם ולתת להם ככל שרק אפשר, על מנת שיעשו את זה.

לבנת פורן: המטרה של הפעילות היא לא לממן.

לבנת פורן: ההלוואות הן ה "סוכריה" שאנו נותנים לעולים בסוף, על מנת שיקבלו מאתנו את הסיוע, הגיבוי והחונכות העסקית בתהליך פתיחת עסק, זאת כדי שהם יפתחו עסקים שיהיו יציבים, ושלא יסכנו אותם מבחינה כלכלית.

לבנת פורן: קורה שעולים פותחים עסקים ללא הסיוע שלנו, וההתרסקות היא מאד לא נעימה.

לבנת פורן: כאשר מתרסק עסק כזה מתרסקת משפחה שלמה, ומשפחה מורחבת.

ישראל כץ: מה הקשר בין ההתרסקות לסיוע?

לבנת פורן: אנחנו נותנים ליווי עסקי לפני פתיחת העסק, כולל הכנת תוכנית עסקית לפתיחת העסק, תוכנית השקעות, תוכנית שימושים של הכסף.

בוריס מפצר: יש 85 אחוזי הצלחה במהלך שנתיים, עם החזר הלוואות הכי גדול במשק.

יולי תמיר: ושרידות הכי גבוהה במשך.

לבנת פורן: כן.

לבנת פורן: העסקים האלה שורדים הרבה יותר מעסקים אחרים.

לבנת פורן: אם הסטטיסטיקה העולמית מדברת על שרידות של 20 אחוז מעסקים קטנים שנפתחים, תוך שלוש שנים 80 אחוז נסגרים, כלומר- שרידות של 20 אחוז, אצל העולים השרידות היא של 70 אחוז.

לבנת פורן: זו יזמות של אין ברירה.

לבנת פורן: לאותם אנשים אין ברירה, וזה מקור החיים האחרון שלהם.

נחום לנגנטל: ההתנגדות של האוצר היא התנגדות היא מהותית, או על רקע זה שאין כסף?

לבנת פורן: אני חושבת שלאוצר אין התנגדות.

יולי תמיר: היו לנו הרבה שיחות עם האוצר.

יולי תמיר: יש ויכוח על הכסף, אך אין התנגדות לעניין.

יולי תמיר: כולם חושבים שמדובר בפרוייקט הכי יפה, הכי יעיל והכי זול שיכול להיות.

יוסף יצחק פריצקי: אני רוצה להבין מה הכסף הזה עושה, בעצם.

לבנת פורן: מרבית הכסף מיועד להלוואות.

לבנת פורן: אם מדובר על הסכום של השנה, הסכום הוא בערך 45 מיליון שקל.

לבנת פורן: 33 מיליון שקל מתוכם מיועדים להלוואות, ואני רוצה להזכיר שהן מוחזרות למדינה.

לבנת פורן: זה לא מענק.

יוסף יצחק פריצקי: זאת אומרת שהמחיר הוא מחיר הריבית, כי הקרן חוזרת.

לבנת פורן: נכון מאד.

לבנת פורן: זו העלות הגדולה ביותר.

לבנת פורן: החלק השני הוא החלק של הליווי והתמיכה, כאשר זה נעשה במסגרת מרכזי טיפוח יזמות שפרושים בכל הארץ.

לבנת פורן: יושב ראש פורום מט"י יוכל להרחיב על כך.

לבנת פורן: לאחר פתיחת העסק אנחנו ממשיכים לתת ליווי ותמיכה להישרדות, כאשר נתקלים בקשיים של תשלומים, וכן הלאה.

לבנת פורן: כמו כן יש פעילות של הדרכה.

לבנת פורן: אנחנו עושים הרבה מאד קורסים של יזמות, בני 50-60 שעות.

לבנת פורן: אנשים לומדים איך לפתוח עסק, מה הדברים שעליהם לעשות, איזה מסים הם צריכים לשלם, וכן הלאה.

יוסף יצחק פריצקי: אני רוצה לשאול את הרפרנט של האוצר - למה זו לא הוצאה שמותנת בהכנסה?

יוסף יצחק פריצקי: הרי הכסף חוזר.

נטשה מיכאלוב: ככה זה מתוקצב, וזה בדומה להלוואות אחרות, לדוגמה: הלוואות לנכים לרכישת רכב.

נטשה מיכאלוב: גם שם זה מתוקצב כהוצאה.

נטשה מיכאלוב: ניתן להתווכח על הטכניקה, אך זה לא ישנה את המהות.

נטשה מיכאלוב: אנחנו לא נמצא עכשיו פתרון קסם להגדלת התקציבים.

נטשה מיכאלוב: לא זו הדרך.

לבנת פורן: נשאלה פה שאלה של אורך תקופת הזכאות לקבל סיוע.

לבנת פורן: הגדרנו זאת כעשר שנים, אך אם הייתי יכולה לבחור מה אני רוצה, הייתי מגדירה פרק זמן של בין שלוש שנים לשנתיים בארץ.

לבנת פורן: זה לא פרוייקט שמתאים לעולים חדשים ממש, אלא לאנשים שהם כבר ותיקים יותר, שמכירים את התרבות העסקית בארץ, שמסוגלים להחזיק על כתפיהם עסק משלהם.

לבנת פורן: לכן חייבים לדבר על תקופת זכאות של בערך עשר שנים.

לבנת פורן: אני חושבת שזו תקופה מתאימה.

לבנת פורן: האופציה האחרת שאומרת בפני העולים היא לקבל הלוואות בבנקים.

לבנת פורן: אם תישאלו את הבנקים כמה זמן עולים חדשים נחשבים לכאלה - מדובר בפרק זמן הרבה יותר ארוך מעשר שנים.

לבנת פורן: גם אחרי עשר שנים יש עליהם את הסטיגמה של עולים, והם ברמת סיכון גבוהה יותר מבחינת הבנק.

יורי שטרן: גם בכנסת הקודמת, וגם בכנסת הזו - הקמתי שדולה למען עסקים קטנים.

יורי שטרן: חלק מהיושבים כאן, כולל יו"ר הוועדה הנוכחית, אלי גולדשמידט, היה חבר בה.

יורי שטרן: אני קשור ספציפית לעניין הזה של יזמות העולים.

יורי שטרן: אני רואה במערכת הזו מפעל חיים, במידה מסוימת, ולצערי אני רואה את המפעל הזה עומד היום על סף קריסה, אם לא ננקוט פה בצעדים המתאימים.

יורי שטרן: מדובר בדבר שהוא חיוני.

יורי שטרן: אם הייתי עובד משרד האוצר הייתי דורש ממשרד הקליטה להגדיל את התקציבים האלה דווקא, כי מסך התקציבים שמיועדים לקליטת עלייה, תקציב היזמות הוא מהבודדים שמיצר מקומות עבודה.

יורי שטרן: מדובר פה בהלוואות קטנות, שמייצרים כשלושה מקומות עבודה על כל בית עסק.

יורי שטרן: רוב מקבלי ההלוואות והליווי העסקי הם בני 45 ומעלה, נשים, באחוז הגבוה פי שתיים מנשים ותיקות הפונות לקרנות יזמות.

יורי שטרן: מדובר באנשים שלא היו מסוגלים להסתדר ולהתפרנס בכבוד, וכאן אנו נותנים להם לא רק ליצור לעצמם פרנסה, אלא לעוד 2-3 אנשים.

יורי שטרן: יש לעניין עוד מספר השלכות.

יורי שטרן: מערכת התמיכה ביזמים עולים היא חלק ממערכת כוללת של תמיכה ביזמות עסקית ובעסקים קטנים במדינת ישראל.

יורי שטרן: הקמנו את מערכת התמיכה הזו בפיגור של 15-20 שנה מהמדינות המתועשות.

יורי שטרן: רק בתחילת שנות ה- 90 התחלנו להקים את המערכות האלה, אך סגרנו את הפער די מהר, והפכנו למדינה שאחרים לומדים ממנה כיצד לסייע לעסקים קטנים.

יורי שטרן: פרסנו ברחבי הארץ מוקדים שבהם, מי שרוצה לפתוח ולהרחיב עסק, ועוסק ביזמות קטנה, יכול לקבל בהם הדרכה והלוואות.

יורי שטרן: הרשת הזו מבוססת על שלושה מקורות מימון: 1.

יורי שטרן: תעשייה ומסחר 2.

יורי שטרן: הסוכנות, הג'וינט והרשויות המקומיות - גופים וולונטריים, או גופים שיצאו מהתמונה או קיצצו דרמטית את הסיוע שלהם.

יורי שטרן: 3.

יורי שטרן: משרד הקליטה, שהפך להיות המקור המרכזי למימון.

יורי שטרן: זה מוצדק, כי החלק הגדול של הפונים הם עולים חדשים.

יורי שטרן: אם גם בזה יקצצו, הרסנו את הרשת, לא רק לעולים, אלא לסך האוכלוסייה.

שלום שמחון: מי שמטופל פה, יכול להיות מטופל ברשות לעסקים קטנים?

יורי שטרן: הרשות לעסקים קטנים לא מטפלת.

יורי שטרן: היא אחראית על מדיניות בתחום העסקים הקטנים, ברחבי הארץ.

יורי שטרן: היא מחזיקה את רשת מט"י יחד עם משרד הקליטה.

יורי שטרן: המערכת הזו מתואמת היטב בין משרד הקליטה לבין הרשות לעסקים קטנים.

יורי שטרן: אין פה שום כפילות.

ישראל כץ: היה קיצוץ של 42 אחוז ברשות לעסקים קטנים.

יורי שטרן: אני רוצה שתבינו לגבי יעילות המערכת:

יורי שטרן: לפני שלוש או ארבע שנים נתן משרד הקליטה הלוואות לעולים יזמים בסדרי גודל של 7 מיליוני שקלים, ופעילויות הליווי - הדרכה, הכנת תוכניות עסקיות וייעוץ עסקי - 5 מיליוני שקלים.

יורי שטרן: השנה, ניתנים 30 עד 33 מיליוני שקלים בהלוואות, ולמערכת הליווי - 12 מיליון שקל.

יורי שטרן: זאת אומרת, שלכמות גדולה פי ארבע או חמש של הלוואות, כל מערכות התמיכה גדלו רק פי שניים פלוס.

יורי שטרן: אני חוזר ומזכיר שמדובר בגורם שמייצר צמיחה, מייצר מקומות עבודה.

יורי שטרן: אם יש מקום להתייעל, כמו במערכות אחרות, זה סיפור שונה לגמרי.

יורי שטרן: אסור לנו לתת יד לקיצוץ הזה, ואנו חייבים להחזיר בכוחות משותפים 45 מיליון שקל לפחות, לסעיף הזה.

הנרי ביטון: אני יושב-ראש פורום מט"י.

הנרי ביטון: אנו פרוסים ברחבי הארץ, כולל בקרית שמונה ואילת, בכל הערים הגדולות ובאזורים הפריפריאליים.

הנרי ביטון: חשוב לדעת שמקרב הפונים למרכזים רק 30 אחוז הם עולים, אך הם נחשבים, מבחינתנו, כלקוחות מועדפים, כי שם אנו יוצרים יש מאין.

הנרי ביטון: יש מקרים של הצלחה, שמקומות עבודה שיוצרו בידי עולים מעסקים גם 20 או 30 עובדים.

הנרי ביטון: נקודה חשובה שלא נאמרה כאן- בדרך כלל עולים מעסיקים עולים.

הנרי ביטון: לפי כל הסטטיסטיקות, הממוצע, פר עסק, הוא 3.5 מקומות עבודה פר עסק.

הנרי ביטון: נקודה נוספת - אני חושב שוועדת הכספים ואנשי האוצר היושבים כאן צריכים להתייחס לעניין כאל תקציב השקעה.

הנרי ביטון: לא מדובר בתקציב הוצאה ציבורית.

הנרי ביטון: ההשקעה חוזרת במלואה, כולל הצמדה ו- 2 אחוזי ריבית.

הנרי ביטון: ההלוואה היא נוחה יחסית לנהוג במשק.

הנרי ביטון: החזר נוסף הוא בתשלום המסים.

הנרי ביטון: הרווח הגדול בזה הוא החיסכון בהוצאה ציבורית של תשלומי דמי אבטלה.

הנרי ביטון: העניין הזה של פגיעה בעולים עורר אצלנו תרעומת גדולה.

הנרי ביטון: יחד עם זאת שמחנו לשמוע את ראש הממשלה אומר שהוא ייתן חכות לציבור, ולא יחלק דגים.

הנרי ביטון: כאן זה המקרה הקלאסי של מתן חכות.

הנרי ביטון: אני חייב לתקן את השרה.

הנרי ביטון: אני חושב שהבנקים הם לא הכתובת לניסיון לסדר הלוואות.

הנרי ביטון: הקמנו מערכת לצורך כך.

הנרי ביטון: בנקים לא אוהבים עולים.

יורי שטרן: נכון.

יורי שטרן: זה הוכח בקרן לעסקים קטנים.

יוסף יצחק פריצקי: הבנקים אוהבים אנשים מבוססים שיש להם בטחונות.

הנרי ביטון: נקודה נוספת - ארצות הברית התחילה בתמיכה בעסקים קטנים בשנת 54.

הנרי ביטון: אנחנו נמצאים רק תשע שנים בתוך התהליך.

הנרי ביטון: כדי לסבר את האוזן - ההשקעה לנפש בהלוואות לעסקים קטנים בארצות הברית גדולה פי 35 מאשר בארץ.

הנרי ביטון: נקודה אחרונה - יחסית למשרד התעשייה והמסחר, משרד הקליטה מתקדם הרבה יותר, ומפעיל מערכת תמיכה חזקה יותר.

יולי תמיר: התוצאות האלה שהצגנו קודם, שיש שרידות גבוהה לעסקים האלה, הן מהעבודה המושקעת.

יולי תמיר: לכן - שלא יקצצו לנו במעטפת של התמיכה, שזו הנטייה של האוצר.

יוסף יצחק פריצקי: למה אתם לא עושים את מה שעשו בחממות?

יוסף יצחק פריצקי: שם, הפריטו אותם.

הנרי ביטון: מי יקנה עסקים של עולים?

יורי שטרן: העסקים שמדובר בהן כאן הם לרוב מתפרות, מספרות, גנים פרטיים - כלומר, עסקים ממש קטנים.

יורי שטרן: האנשים שמועסקים בעסקים האלה הם בדרך כלל קשיי השמה בשוק העבודה.

יורי שטרן: כאשר עבדתי בלשכת המסחר והיתה לי תוכנית שטיפלה בזה, היתה לי תוכנית מיוחדת לאנשים שהם אבודים בשוק העבודה, בני למעלה מ- 50, ללא ידיעת השפה העברית.

יורי שטרן: השמתי אותם בעסקים של עולים.

יוסף יצחק פריצקי: יש לכם נתונים על שיעורי פירעון של ההלוואות?

הנרי ביטון: 85 אחוז.

אלי רגימוב: אני מנהל עמותה בשם "התאחדות היזמים בישראל", שעוסקת בקידום היוזמה הפרטית בקרב העולים כפתרון תעסוקתי להם.

אלי רגימוב: לא אחזור על מה שנאמר, אך עצוב לי, כי המצב הוא די קפקאי.

אלי רגימוב: כולם מסכימים על הכל.

אלי רגימוב: הפרוייקט הוא טוב, מושלם, יעיל, פותר בעיות, וכן הלאה.

אלי רגימוב: הדוגמה שאומרת שמשרד האוצר יממן את ההלוואות - בזה יש ניסיון.

אלי רגימוב: הניסיון הוא כשלון חרוץ.

אלי רגימוב: למשרד האוצר יש חברת ייעוץ בשם "מכלול".

אלי רגימוב: חברה זו מייעצת לקרן לעסקים קטנים בערבות המדינה.

אלי רגימוב: הדו"ח לשנת 98 דיבר על הכישלון של הקרן הזו, והיא היתה מיועדת לוותיקים.

אלי רגימוב: המדינה נתנה ערבויות ובטחונות רק בסכומים שמעל חצי מיליון שקל.

אלי רגימוב: זה לא מתאים לעולים.

אלי רגימוב: העסקים נפתחים מחוסר ברירה.

אלי רגימוב: מבחינת ספר התקציב של משרד הקליטה - בסך הכל, התקציב לא קוצץ.

אלי רגימוב: כמעט כל פעילויות המשרד קוצצו.

אלי רגימוב: אלה שלא קוצצו הן במסגרת הרשאה להתחייב, ובסיס סל הקליטה כפול מספר העולים שאמור להגיע.

אלי רגימוב: זה אומר שאי אפשר לשחק בתוך תקציבי המשרד.

אלי רגימוב: אני פונה ומפציר בכם:

אלי רגימוב: לפחות תקבלו את הנתונים של הקרן הזו, ממשרד האוצר.

אלי רגימוב: דו"ח חיצוני הוכיח שזה כשלון.

מאיר פרוש: האם המדיניות שנהוגה היום, שלעולה יש מעמד כעולה בעשר השנים הראשונות - האם היא טובה?

מאיר פרוש: באיזה נושאים הקביעה הזו נכונה, ובאיזה לא, לדעתכם?

מאיר פרוש: רציתי לדעת כמה עולים הגיעו בשנת 99.

מאיר פרוש: אם אני לא טועה, היתה ירידה מהמספר של 60 אלף בשנת 98.

יולי תמיר: ב- 98 היו 62 אלף עולים.

מאיר פרוש: אתם מציינים פה את נושא הדיור.

מאיר פרוש: מתפקידי הקודם אני יודע שהמדינה שינתה את המדיניות.

מאיר פרוש: בעבר היו בונים הוסטלים, והיום פונים לפתרון של מקבצי דיור.

מאיר פרוש: הנושא הזה קשור לשיכון ואוצר.

מאיר פרוש: נדמה לי שהיתה העברה לפני כמה שבועות בנושא הזה של מקבצי דיור- העברתם כספים שנשארו לכם מהסעיף הזה לסעיף אחר.

מאיר פרוש: אני יודע שאלי דליצקי היה מושך במכוון את הדיונים האלה של מקבצי דיור, כדי שהם לא יתבצעו.

מאיר פרוש: אני רוצה שתאמרו את האמת -האם האוצר מפריע לכם בהפעלת מקבצי דיור ובשימוש בכסף?

מאיר פרוש: האם צריכים עוד כסף?

מאיר פרוש: אני יכול לומר לכם שכאשר הייתי במשרד השיכון מחו על שיטות העבודה של אלי דליצקי, במשיכת הזמן, ובסוף השנה נשארו כספים בסעיף הזה.

מאיר פרוש: דבר נוסף שרציתי לשאול - חברי הוועדה קיבלו חומר מלשכת סוכני המכס, המשלחים הבינלאומיים, הלשכה הארצית.

מאיר פרוש: ישנה מגמה של האוצר לקראת שנת 99 לשנות את הנושא של תושב חוזר.

מאיר פרוש: עד היום, ישראלי שנמצא בחו"ל שנתיים ורוצה לחזור, מקבל פטור ממכס לרכישת מכשירי חשמל ביתיים.

מאיר פרוש: זה משמש כעידוד לחזרה לארץ.

מאיר פרוש: לקראת 99 היתה מגמה לשנות את התקופה לחמש שנים.

מאיר פרוש: מה היא העמדה של משרד הקליטה?

מאיר פרוש: בעמוד 26 אתם מציינים את העניין הזה שאתם רוצים לעודד את הישראלים השוהים בחו"ל.

מאיר פרוש: אני קורא פה מתוך פרוטוקול של ועדת מנכ"לים לעידוד הישראלים לחזור ארצה, בראשות מנכ"לית משרד הקליטה.

מאיר פרוש: רציתי לדעת מה העמדה שלכם.

מאיר פרוש: כאשר הייתי במשרד השיכון נאבקנו מול חוק הדיור הציבורי של רן כהן.

מאיר פרוש: טענו שכל עוד האוצר לא מבטיח שהוא בונה דירות לעולים חדשים, ונותן פתרונות - אין הצדקה למכור את דירות הדיור הציבורי.

מאיר פרוש: אני שומע שמתקיימים דיונים להפעלת חוק הדיור הציבורי, כי בחוק ההסדרים נקבע שזה יידחה לשנת 2000.

מאיר פרוש: נאמר בחוק המקורי שמי שגר חמש שנים בדירה יהיה זכאי להטבות.

מאיר פרוש: נאמר לי שעומדים להפעיל את זה לגבי מי שגר עשר שנים ומעלה.

מאיר פרוש: אני חושש מאד שהעולים ייפגעו מזה, כי כמעט ואין עולים שמתגוררים בדירה במשך עשר שנים.

מאיר פרוש: השאלה שלי היא: מה עמדת המשרד?

מאיר פרוש: עדיין לא שמעתי קול זעקה בנושא.

מאיר פרוש: ביקרתי לא מזמן בדרום אפריקה, ושמעתי מאנשי הקונסוליה שם שיש מקום להשפיע על יהודים שם שיעלו ארצה.

מאיר פרוש: אם היו מגדילים משכנתאות ומענקים שנותנים לעולים, והיו מכריזים על דרום אפריקה לתקופה קצרה כמדינה מועדפת, שמקבלת מענקים גדולים יותר, היינו יכולים להביא משם ציבור גדול יותר.

מאיר פרוש: אני ראיתי שם קהילות של "אור שמח" ושל חב"ד, אך הקונסוליה דיברה איתי על מגוון כולל של אוכלוסייה יהודית, שהיה כדאי להשקיע כדי שהם יעלו ארצה.

מאיר פרוש: שאלתי היא האם אתם מוכנים לבדוק את הדבר הזה.

מאיר פרוש: אני יודע שברוסיה מתקיימת פעילות ענפה, על ידי כמה גורמים: הרב בלאי, הרב הראשי באוקראינה, הרב גרוסמן שמפעיל את המוסדות של "מגדלור", חב"ד פעילים שם, ועוד ארגונים.

מאיר פרוש: הם עוסקים בהצלת ילדים מבתים יהודיים, ילדים מבתים שבורים.

מאיר פרוש: בסופו של דבר גם שולחים אותם ארצה.

מאיר פרוש: האם אתם לא רואים את משרד הקליטה כמשרד שצריך להיות מעורב, ולעודד את העניין?

מאיר פרוש: מוזכר כאן ארגון בשם "הלל", בעמוד 40, שמקבל מכם תמיכה.

מאיר פרוש: האם זה הארגון לחוזרים בשאלה?

מאיר פרוש: אם כך, לדעתי אסור לתמוך בהם.

יולי תמיר: לא.

יולי תמיר: לא מדובר באותו ארגון.

מאיר פרוש: שאלה אחרונה - אני מבקש לבדוק : מועצת תנועות הנוער מקבלים פה כסף, 250 אלף שקל.

מאיר פרוש: האם אין פה כפל תמיכות?

סמדר אלחנני: זה כסף שניתן בשנת 98.

סמדר אלחנני: החוק הזה, של כפל התמיכות חל ב- 99.

מאיר פרוש: אני מדבר על תקציב שנת 2000.

יולי תמיר: אם תקרא תראה שכתוב שזה פרוט של הגופים שנתמכו בשנת 98.

יוסף יצחק פריצקי: אני רוצה לשאול שאלה שמתייחסת לעולים מארצות הרווחה.

יוסף יצחק פריצקי: המספרים מדברים בעד עצמם.

יוסף יצחק פריצקי: עיקר העליה היא ממזרח אירופה.

יוסף יצחק פריצקי: משם הם יגיעו.

יוסף יצחק פריצקי: צריך להשקיע בשיווק לגבי עולים ממדינות מערב אירופה, ארצות הברית ודרום אפריקה.

יוסף יצחק פריצקי: זה שווה לנו.

יוסף יצחק פריצקי: אם עולה מישהו שהוא בוגר MIT או אוניברסיטה בארצות הברית, משפחה שהיא במעמד כלכלי מסוים, וקל לה להתרגל למנטליות הישראלית המערבית - זו השקעה ששווה לנו.

יוסף יצחק פריצקי: מה אתם עושים בעניין הזה?

יצחק ליצמן: אני רוצה להתייחס לנושא הדתי.

יצחק ליצמן: יש עולים דתיים מתימן.

יצחק ליצמן: הייתי רוצה לשמוע קצת על העולים מתימן ומקובה.

יצחק ליצמן: העולים הדתיים מתימן, כאשר הם מגיעים ארצה, הם מפוזרים בכל רחבי הארץ.

יצחק ליצמן: האם לא כדאי לחפש להם פתרון דיור במרוכז?

יצחק ליצמן: יש מקומות, ברחובות נדמה לי, ששם יש ריכוז של עולים מתימן.

יולי תמיר: בקרית משה ברחובות המצב כל כך קשה, שאין שום סיבה להביא לשם עוד אנשים שזקוקים לדיור.

יצחק ליצמן: האם לא כדאי שמשרד הקליטה ירכוש דירות, אפילו בדיור הציבורי?

יצחק ליצמן: משרד הביטחון מוכר דירות בכל מיני מקומות.

יצחק ליצמן: מדוע שמשרדי הממשלה לא ירכשו דירות עבור עולים, במרוכז, ובמקומות מסוימים, שאלה שחיו יחד בעבר, יוכלו לחיות יחד גם כאן?

יצחק ליצמן: ידוע לי שמשרד החינוך עוזר לילדי עולים בשנה הראשונה.

יצחק ליצמן: יש שעות מיוחדות שמוקדשות להם.

יצחק ליצמן: הייתי פעם מנהל בית ספר, ואני יודע שזה לא מספיק.

יצחק ליצמן: האם לא כדאי שגם שר הקליטה ייכנס לעניין הזה?

יצחק ליצמן: לדעתי צריך להמשיך את העזרה לילדי העולים במשך שנתיים או שלוש.

יצחק ליצמן: הם עוברים משבר של שפה, של שיטות לימוד, ועוד.

יצחק ליצמן: לגבי מוסדות קיימים - האם יש עזרה?

יצחק ליצמן: יש מוסדות כמו "שובו" - -

יוסף יצחק פריצקי: מה זה "שילוב" שמופיע כאן?

בוריס מפצר: זו מערכת חינוך לא פורמלית.

צבי חלמיש: זה ארגון שעוסק בעיקר בסיוע לעמותות, מלווה אותם בתהליך ההקמה, ואיך להתנהל, איך לבקש סיוע ממשרדי ממשלה.

סמדר אלחנני: זה שונה משתי"ל?

צבי חלמיש: הפעילות שלו היא בעיקר הדרכתית.

יצחק ליצמן: הייתי רוצה לשמוע על כך יותר.

יצחק ליצמן: הייתי רוצה שהשרה תבקר במוסדות כאלה, מדובר שם בעיקר על ילדי עולים.

נחום לנגנטל: לדעתי, מדינת ישראל עושה את אותה הטעות שהיא עשתה לפני כ- 40 שנה בנושא של קליטת עולים, במובן של הריכוזיות שלהם.

נחום לנגנטל: באותם מקומות שביקרתי עד היום, לאותם מקומות נכשלים מגיעים נכשלים יותר, ובכך - הנכשלים קולטים נכשלים יותר, וכך יוצרים את הסירקולציות הנוראיות האלה.

נחום לנגנטל: אני לא רואה את העולים שהם מקרים קשים נקלטים במקומות סבירים.

נחום לנגנטל: מה המדיניות שלכם לגבי העניין של פיזור העולים?

נחום לנגנטל: האם אתם מסוגלים לדבר הזה?

נחום לנגנטל: אני רואה את העניין כמתרכז רק בזה.

נחום לנגנטל: זה אחד הגורמים הכי אפקטיביים לקליטה בטווחים הבינוניים.

נחום לנגנטל: מדובר בהרבה יותר כסף, אני יודע, אך צריך לתת לעולים גרביטציה הפוכה.

נחום לנגנטל: אני רואה שדווקא בנושא היזמות קיים אותו הכסף כמו בקליטה החברתית.

נחום לנגנטל: מ- 98 עליתם ב- 99 ב- 15 מיליון שקל, ואתם יורדים לפחות ממה שהיה ב- 98.

נחום לנגנטל: אני רואה בעניין הזה דבר חמור ביותר.

נחום לנגנטל: אני מתפלא שעד עכשיו לא דובר בעניין הזה.

נחום לנגנטל: לדעתי זה הדבר הכי קריטי.

נחום לנגנטל: הייתי רוצה לשמוע את עמדתכם גם בנושא הזהות היהודית.

נחום לנגנטל: צריך להבין שיש פה פצצת זמן מתקתקת.

נחום לנגנטל: כל מי שנמצא בתוך העניין הזה מבין עד כמה הדבר הזה עומד להתפוצץ כאן, גם במובן של אי היכולת להתחתן במדינת ישראל.

נחום לנגנטל: זו שאלה שדורשת טיפול גדול מבחינתכם.

משה גפני: יש לי הערה שנוגעת לכל המשרדים.

משה גפני: יש מצב משונה.

משה גפני: חברי הכנסת בוועדת הכספים הם גם מהאופוזיציה וגם מהקואליציה.

משה גפני: יושבים פה נציגי ממשלה שקובעים את מסגרת התקציב, והם הצביעו בעדו.

משה גפני: אנחנו בוועדה מקבלים את הנתונים מן המוכן, וצריכים לאשר, לדחות או לשנות.

משה גפני: אני לוקח את תקציב משרד הקליטה כדוגמה, כי כאן זה מאד בולט: התקציב נשאר כשהיה, פחות או יותר, אך אתם מביאים בפנינו דברים שהם קריטיים מבחינת קליטת העליה - עניין היזמות, נושאים של קליטה חברתית.

משה גפני: יש פה פגיעה ממשית.

משה גפני: יש פה קיצוצים משמעותיים.

משה גפני: אני רוצה להבין איך עובדת הטכניקה במגעים שלכם אם האוצר.

משה גפני: אם הסכמתם לתביעות האוצר, מה אתם מבקשים מאתנו שנשנה את זה?

משה גפני: זה דבר שהוא בלתי מתקבל על הדעת - האם אין לכם שום כוח מול אנשי האוצר?

משה גפני: אני מסתכן ואומר שיש כאן אפילו חוסר מנהל תקין.

משה גפני: זה גובל באנרכיה.

משה גפני: לו היית אומרת שאת לא מסכימה עם מסגרת התקציב - זה בסדר, אך את מדברת פה על שינויים פנימיים.

משה גפני: תעשי את השינויים הפנימיים עם האוצר.

משה גפני: עורך הדין אמנון דה הרטוך הפנה את תשומת ליבנו למושג שנקרא "כפל תקציבים".

משה גפני: תמיכה בסטודנטים, למשל.

משה גפני: זה קיים גם במשרד החינוך וגם כאן.

משה גפני: דוגמה נוספת - תמיכה במועצת תנועות הנוער.

יולי תמיר: זה עניין מ- 98 שכבר לא קיים.

משה גפני: כל נושא הוא בעצם כפל תקציב.

משה גפני: דיור לעולים הוא נושא ששייך גם למשרד השיכון.

משה גפני: על כל דבר אפשר לומר שהוא כפל תקציב.

משה גפני: אני רוצה לדעת האם מישהו העיר לכם מלשכת היועץ המשפטי לממשלה, כיוון שלפי ההנחיות שהיועץ פרסם, ולפי מה שהבנו מדבריו של עורך הדין אמנון דה הרטוך, יש פה כפל תקציבים.

משה גפני: דבר אחרון - אני לא פטור מלשאול האם יש לך נתונים - מבין העולים שהגיעו בשנת 99, כמה מהם אינם יהודים?

סמדר אלחנני: אני מבקשת לומר דבר בעקבות דבריו של חבר הכנסת משה גפני.

סמדר אלחנני: העניין של כפל תמיכות, כאשר מוסד אחד מקבל תקציבים משני משרדים, נפתר בתיקון לחוק יסודות התקציב, שנחקק ביוזמתה של ועדת הכספים בשנה שעברה.

סמדר אלחנני: זה היה תיקון לחוק, שאומר שאי אפשר לתת כפל תמיכות, והתמיכה צריכה להינתן מהמשרד המוביל.

סמדר אלחנני: הרשימה שמופיעה פה היא רשימה של תמיכות משנת 98.

שלום שמחון: במקום לחכות לספר הכחול הבא, אתה יכול לבקש שיביאו לך את רשימת התמיכות הנוכחית.

סמדר אלחנני: השוויוניות בחוק צריכה להתבצע על ידי היועץ המשפטי לממשלה, ולא על ידי ועדת הכספים.

ישראל כץ: איזה סכום האוצר צריך לאשר כדי שהפוטנציאל, שלהערכתם קיים - יתממש, מבחינת עניין היזמות?

יוסף יצחק פריצקי: הוא צודק.

יוסף יצחק פריצקי: זו שאלה של ריבית.

יוסף יצחק פריצקי: הקרן חוזרת.

ישראל כץ: מדובר על הצלחות, מדובר על הלוואות, ועל 2.5 אחוז ריבית שבלאו הכי חוזרים בצורה אחרת.

ישראל כץ: לי זה נשמע הגיוני.

ישראל כץ: השאלה היא מה הפוטנציאל במקומות עבודה, וכמה כסף נדרש.

ישראל כץ: מלאו עשר שנים לעליה הזו.

ישראל כץ: האם השרה, שמונתה במינוי אישי מובהק על ידי ראש הממשלה בחנה מה קורה אחרי עשר שנים בפרמטרים העיקריים לקליטתם של העולים בישראל?

ישראל כץ: הפרמטרים ידועים פחות או יותר: החל מהאזורים בהם הם מתגוררים, ואחרי כן - מהגיל הרך ועד לאוניברסיטה - איפה הדברים הצליחו ואיפה לא?

נטשה מיכאלוב: אני רוצה לפנות בבקשה לשרת הקליטה ולומר דבר כזה: משאלות הלב של כל משרד הן רבות ומגוונות.

נטשה מיכאלוב: ישבנו וקיימנו דיונים רבים, ובסופם הוגש התקציב, כפי שהוגש.

נטשה מיכאלוב: הממשלה קיבלה אותו בהסכמה.

נטשה מיכאלוב: אני מקווה שמה שנעשה כאן אינו ניסיון לפרוץ את מסגרת התקציב.

שלום שמחון: אני חייב לומר שדווקא אנשי משרד הקליטה היו מאד עדינים בעניין הזה, יחסית למשרדים אחרים.

משה גפני: לא הבנתי את כוונתה - התקציב הוגש בהסכמה הדדית ועכשיו רוצים לפרוץ אותו?

נטשה מיכאלוב: התקציב הוגש בהסכמה, ואני מקווה שאין כאן ניסיון להגשים עוד משאלות לב.

נטשה מיכאלוב: אף משרד לא קיבל את כל מה שהוא ביקש לקבל.

נטשה מיכאלוב: בתקציב כל משרד יש מקום לשיפורים.

נטשה מיכאלוב: אין משרד שיכול לקבל הכל.

נטשה מיכאלוב: יש מגבלות בכל משרד ומשרד.

נטשה מיכאלוב: אני מקווה שאין כאן ניסיון לפרוץ את המסגרת שהוסכמה בינינו, או ניסיון לבקש מוועדת הכספים לעשות זאת.

יוסף יצחק פריצקי: אנחנו לא מבקשים לפרוץ מסגרת.

יוסף יצחק פריצקי: אם יש לכם מצב שבו מדובר על החזר של הלוואות, כמו פה, אנחנו חוזרים לאוצר ואומרים שאתם יכולים להעלות את התקציב פה.

יוסף יצחק פריצקי: משהו אצלכם במבנה לא בסדר.

יוסף יצחק פריצקי: אם הכסף הזה חוזר, בואו נשתמש בו.

יוסף יצחק פריצקי: זה לא תקציב הוצאה.

יוסף יצחק פריצקי: זה כסף שבסופו של דבר חוזר.

יוסף יצחק פריצקי: אם הייתי מנפיק על זה אגרת חוב, הייתי עושה בכך עסק מצוין.

דני טופז: ככלכלן המשרד, רציתי לתת תמונה כללית מבחינת המספרים, כדי שלחברי הכנסת תצטייר התמונה הכוללת.

דני טופז: היתה לנו הסכמה עם האוצר על קיצוץ של 10 מיליון שקל.

דני טופז: התבשרנו שמשיקולים נוספים משרד האוצר הגיש שני קיצוצים נוספים, בסך של 3 מיליון ו- 4 מיליון שקל.

דני טופז: עליהם לא הסכמנו.

דני טופז: תקציב משרד הקליטה הוא מליארד ותשע מאות אלף, אך התקציב החופשי כ- 300 מיליון שקל.

דני טופז: זה תקציב הפעילויות של המשרד.

דני טופז: בנוסף ל- 17 מיליון שקל התבשרנו על שני קיצוצים נוספים - האחד, בנושא יזמות, והשני - בנושא חינוך.

דני טופז: לשאלות שהיו פה לגבי אפשרויות להוציא את הכספים האלה ממקומות אחרים, אני רוצה לקבוע בצורה מקצועית ביותר שלא ניתן.

דני טופז: אנחנו מדברים על קיצוץ של כ- 50 מיליון שקל בתקציב משרד הקליטה.

דני טופז: היינו צריכים להוציא את הסכום הזה מסכום של 300 מיליון שקל.

משה גפני: לאיזה קיצוץ הסכמתם ולאיזה לא?

דני טופז: הסכמנו לקיצוץ של 10 מיליון שקל בלבד.

דני טופז: אחר כך נפלו עוד 7 מיליון שקל, והיו הסכמים קודמים בעניין הזה, על קבלת תוספות, וגם הם נפלו, שלא בהסכמתנו.

יורי שטרן: ההחלטה לקצץ מסעיף היזמות היתה ספציפית, נכון?

דני טופז: ההחלטה היתה לא להוסיף את הסכומים המיועדים לכך לבסיס התקציב.

דני טופז: זה היה סיכום עם האוצר בממשלה הקודמת.

יולי תמיר: בראשית דבריי אני רוצה להודות לעובדי משרד הקליטה ולפקידי האוצר.

יולי תמיר: אני רוצה לתת תשובה כוללת, ואחר כך לרדת לנקודות עצמן.

יולי תמיר: עלתה כאן שאלה על עצם קיומו של המשרד.

יולי תמיר: אני מוכרחה לומר שזו שאלה הוגנת.

יולי תמיר: אלה הן שאלות שצריכות להישאל מדי פעם.

יולי תמיר: העיקרון של משרד הקליטה, שאכן משיק בפעולותיו להרבה פעולות שנעשות על ידי משרדים אחרים - הוא, שהוא דואג לקהל מסוים.

יולי תמיר: מלכתחילה הוקם המשרד הזה על מנת להעלות על סדר היום אינטרסים של קבוצה, שמנקודת ראות ממלכתית זקוקה וראויה לתמיכה.

יולי תמיר: אין דבר קל יותר מאשר לקצץ בתקציבים שמיועדים לעולים, כי הם פחות מסוגלים להגן על האינטרסים של עצמם, וזה התפקיד של משרד הקליטה.

יולי תמיר: נשאלו כאן שאלות בהחלט ראויות, שעדיין אין לי תשובות להן, על חשיבה יותר אסטרטגית, על איך מדברים על שילוב חברתי וכלכלי של העולים בחברה הישראלית, ומה זו קליטה.

יולי תמיר: קליטה לא נגמרת בכסף.

יורי שטרן: אבל בלי כסף הקליטה נגמרת, בוודאות.

יולי תמיר: גם זה נכון.

יולי תמיר: מבחינת ההגיון של קיום המשרד, נראה לי שההגיון הזה הוא בעתו, למרות שיש לנו השקה עם משרדים אחרים.

יולי תמיר: השקה אך לא חפיפה.

יולי תמיר: גם משרד החינוך תומך בסטודנטים, אך הוא לא נותן את אותה תמיכה שאנו נותנים לסטודנטים עולים.

יולי תמיר: אין מצב שסטודנט עולה מקבל תמיכה גם מאתנו וגם ממשרד החינוך.

יולי תמיר: אם הוא מקבל מאתנו, את סוג התמיכות שאנחנו נותנים, בעיקר לסטודנטים מהקבוצות החלשות, הוא לא מקבל תמיכה דומה ממשרד החינוך.

משה גפני: למה?

יולי תמיר: אנחנו, מתוך הקשב שלנו לצרכים של העולים, פיתחנו תוכניות תמיכה בסטודנטים עולים, שלא חלות על כלל הסטודנטים בארץ.

חנוך צמיר: בעצם זה שאנו עוזרים להם, הם אפילו לא נמצאים בתור לתמיכה ממשרד החינוך.

יולי תמיר: תסיר דאגה מעל לבך, אין אף עולה שמקבל כפל תמיכה.

משה גפני: אני רוצה להיות מובן נכון.

משה גפני: זה לא שאני מערער על העניין הזה.

משה גפני: אני פשוט רוצה להראות לעצמי שבמדינה נורמלית אי אפשר לשלול משפטית כפל תקציבים.

יולי תמיר: ההגיון הוא שאנו, מתוך הרגישות שלנו, מאתרים דברים שהעולים זקוקים להם, ולא תמיד ניתנת להם תשומת לב במכלול, ולכן המעטפת שניתנת לתמיכה בסטודנטים עולים ניתנת רק על ידינו.

יולי תמיר: לעניין המספרים - השנה, כאמור יגיע מספר העולים ל- 70 אלף עולים ומעלה.

יולי תמיר: הדברים תלויים, כמובן, בהערכות, אך מטבע הדברים - התקציב מוגן.

יולי תמיר: יש דברים שהם קשיחים, וגם יעלו ברגע שמספר העולים יעלה.

יולי תמיר: נכון שהיתה הידברות עם האוצר.

יולי תמיר: באופן כוללני הגענו להסכמה על רוב הדברים.

יולי תמיר: גם הדברים שתכף אציג פה הם בסך הכל צנועים.

יולי תמיר: רובם נובעים מקיצוצים בלתי צפויים שנבעו מקיצוץ נוסף, ומהסכמים קואליציוניים.

יולי תמיר: קיבלנו את בסיס התקציב ולא את התוספת, ואז יש סעיפים שנפגעו במיוחד.

שלום שמחון: ועדת הכספים הנוכחית, וזה גם יהיה הסיכום של הישיבה הזו - תתמוך בכל דבר שמייצר מקומות עבודה.

שלום שמחון: תהיה לכך קריאה משותפת מצד כולנו, גם אם אתם הסכמתם לקיצוצים.

יורי שטרן: גם אם העניין נבע, בזמנו, מהסכמים קואליציוניים קודמים.

נטשה מיכאלוב: גם אם זה פורץ את מסגרת התקציב שהממשלה אישרה?

נטשה מיכאלוב: אני לא מבינה את זה.

יולי תמיר: מייד אתייחס גם לזה.

יולי תמיר: ראשית, לעניין המקבצים וחוק הדיור הציבורי - תרשו לי לכרוך את שני הדברים האלה יחד.

יולי תמיר: שאלת הדיור לעולים היא שאלה מאד קשה.

יולי תמיר: האמת היא שאם היינו משרד פרוע היינו צריכים לבוא עם תקציב ענק, ונתונים על 50 אלף בתי אב של עולים שמחכים בתור ואין להם דיור ציבורי.

יולי תמיר: אני לא עושה זאת כי אני מרגישה שאני מחויבת.

יולי תמיר: הממשלה החליטה על מסגרת תקציבית מסוימת, שאני הצבעתי בעדה.

יולי תמיר: מה שכן מקובל עלי הם תיקונים מסוימים בסכומים קטנים שלא יפילו את התקציב, אך עדיין הם נראים לי חיוניים.

יולי תמיר: מה קורה היום עם חוק הדיור הציבורי ועם המקבצים?

יולי תמיר: אנחנו נמשיך לבנות מקבצים, בקצב אף מוגבר ממה שהיה עד עכשיו.

יולי תמיר: היו עיכובים שמנעו חלק מההסכמים.

יולי תמיר: אני מקווה שזה ישתחרר ויעבוד.

יולי תמיר: אנחנו עובדים היום בשיתוף פעולה מאד הדוק עם המשרדים השונים.

יולי תמיר: המקבצים ייבנו, אך קשה לי להגיד שזה הפתרון הכי טוב בעולם.

יולי תמיר: אני לא בטוחה.

יולי תמיר: אנחנו נמצאים בשלב בדיקה של כל העניין הזה, ולקראת התקציב היה לנו יום עיון ארוך בנושא.

יולי תמיר: אנחנו מתחילים לבדוק בדיקה אסטרטגית את כל עניין השיכון.

יולי תמיר: אולי בשנה הבאה נדע להציע משהו יותר מתוחכם.

יולי תמיר: כרגע זה הדבר הכי טוב שיש, וצריך להמשיך אותו.

יולי תמיר: בישיבה האחרונה שהיתה ביום ד' עם שר האוצר ורן כהן, שר השיכון, חיים רמון ואנוכי, סוכם דבר, שהופך את חוק הדיור הציבורי לקביל, מבחינתנו.

יולי תמיר: גבול הזכאות, יהיה כנראה בין 10 ל- 12 שנה, אבל מי שכבר משתכן במשך 7 שנים ומעלה, יוכל להתחיל לצבור נקודות לזכאות.

מאיר פרוש: יבטלו את זה בעוד שנה.

מאיר פרוש: העולים יפסידו פה.

יולי תמיר: אפשר לבטל כל חוק, אך אנחנו עובדים מתוך הנחה שיש הסכמה על החוק הזה.

יולי תמיר: לכן, תהיה לעולים אפשרות לצבור זכויות.

יולי תמיר: דבר שני - תינתן הנחה לאלה שכבר משתכנים בדירות, במשך שנתיים ואילך, הנחה של 7.5 אחוז ברכישת הדירה.

יולי תמיר: מדוע היתה התנגדות של משרד הקליטה לחוק הדיור הציבורי?

יולי תמיר: - משום שהיה בו משום מחיקה של מלאי הדירות הציבוריות.

יולי תמיר: יש הסכמה, שיחד עם החוק, תעבור החלטת ממשלה שבמשך חמש שנים תהיה שמירה על מספר הדירות שהתקבל בשנתיים האחרונות.

יולי תמיר: בזה תלויה תמיכתנו בחוק.

יולי תמיר: יש ועדת מנכ"לים, של מנכ"ל המשרד שלנו, מנכ"ל משרד השיכון ודוד מילגרום מהאוצר.

יורי שטרן: אני רוצה לומר לך שברגע שהתקבל החוק הזה, הממשלה קיבלה החלטה דומה, אך זה לא בוצע.

יולי תמיר: אם נמשיך בכיוון הזה נוכל לומר: מה טעם לנו בחקיקה?

יולי תמיר: ההחלטה אומרת שמלאי הדירות יישמר כמו שהוא עומד לפני החלת החוק, היום.

יולי תמיר: זאת אומרת שיצטרכו לבנות דירות במספר הולם.

יולי תמיר: יש ויכוח בינינו לבין האוצר לגבי מספר הדירות שיתפנה.

יולי תמיר: העניין הזה הוא חיוני עבורנו, לצורך תמיכה בחוק.

יולי תמיר: אנחנו נתמוך בחוק אם תתקבל ההחלטה הזו.

יולי תמיר: זה לא מופיע בספר, וגם לא יופיע בתקציב שלנו.

יולי תמיר: התקציב הזה יהיה תקציב של משרד השיכון, כפי שהוסכם בוועדה.

יולי תמיר: יש עכשיו ויכוח על זה, והעניין עדיין פתוח.

יולי תמיר: אני רוצה לחזור לעוד שלוש שאלות שעלו כאן.

יולי תמיר: האחת - שאלת הפיזור והריכוז של העולים.

יולי תמיר: היום הגישה היא כזו שעולים מקבלים אפשרות לרכוש או לשכור דירות בכוחות עצמם.

יולי תמיר: המשרד לא מנתב את העולים.

יולי תמיר: אמנם באמצעות תמיכות אפשר לעשות שינוי.

יולי תמיר: זה לא כל כך הולך, כי כשקורה מצב ששכונות מסוימות הופכות להיות ריכוזי עולים, מחירי הדירות צונחים.

יולי תמיר: מה גם, שיש נטייה של העולים להתקבץ באזורים מסוימים.

יולי תמיר: אנחנו מאד מודעים לבעיה הזו.

יולי תמיר: בקבינט הכלכלי -חברתי שדן בסיוע לבני הקהילה האתיופית דיברנו על קיום מינהלות בשכונות האלה, מינהלות קליטה ותמיכה שתסייענה לשכונות, כי זו בעיה שהולכת וגוברת.

יולי תמיר: אנחנו מפתחים פה inner city slums כמו שיש במדינות אחרות.

יולי תמיר: נתחיל את זה בשכונות שסימנו לעצמנו, ואם זה יעבוד טוב - נלך עם זה גם הלאה.

יולי תמיר: יש לנו סיכום על כך עם האוצר, עם הג'וינט ועם הסוכנות, שיקדישו משאבים לבניית המינהלות השכונתיות האלה.

יולי תמיר: אנחנו נתחיל בניסוי, ונבחן איך הוא עובד.

יולי תמיר: הלוואי והיתה היום אפשרות לספק דיור נוח וסביר במחיר סביר באזורים חזקים יותר.

יולי תמיר: מבחינת תכנון לאומי, הפוליטיקה הישראלית מתנהלת בטמטום מוחלט.

יולי תמיר: כל העבודה התיכנונית לטווח אורך לא מתקיימת.

יולי תמיר: שיקולי טווח ארוך וטווח קצר כאן הם עצומים.

יולי תמיר: המדינה נוטה להעדיף את הטווח הקצר על פני הטווח הארוך.

יולי תמיר: נשאלה שאלה לגבי תושבים חוזרים ושאלה לגבי העליה מארצות הרווחה.

יולי תמיר: נעשית עבודה, אמנם לא מספקת, בארצות הרווחה.

יולי תמיר: הלוואי והיינו עושים יותר.

יולי תמיר: יש בתים ישראליים, יש מערכת תמיכה.

יולי תמיר: יש לא מעט מדינות שאם היו לנו משאבים היינו יכולים להביא מספר גדול מאד של יהודים משם.

יולי תמיר: ארגנטינה היא הדוגמה הכי בולטת בעניין הזה.

יורי שטרן: את מדברת על משאבים לצורך פעילות שם או לצורך מתן הטבות פה?

יולי תמיר: משאבים לצורך מתן הטבות פה.

יולי תמיר: מצבה של יהדות ארגנטינה התדרדר.

יולי תמיר: אם היה לנו מה להציע ליהודים שם, מבחינת תעסוקה, הם היו באים לכאן.

יולי תמיר: צריכים לזה תקציבי עתק.

יולי תמיר: נושא התושבים החוזרים קשור לכך.

יולי תמיר: יש לי פגישה עם ציפי גל-ים בקשר לכך בשבוע הבא.

יולי תמיר: מנסים לבטל את הטבות המס שניתנות לתושבים חוזרים.

יולי תמיר: על כך לא היתה הסכמה, ועוד יהיה על זה מאבק.

יולי תמיר: חמור מזה - יש בעיה עם ביטוח הבריאות שמאד מקשה על השבים לארץ, כי הם צריכים לפצות על התקופה שהם לא היו פה, על מנת שתהיה להם רציפות ביטוח בריאות.

יולי תמיר: מדובר בעניין יקר ובעייתי, שנמצא בדיון, ואין עליו הסכמה.

יולי תמיר: בסך הכל מקובלת עלי מסגרת התקציב.

יולי תמיר: הדברים שאני רוצה להציג כאן אינם מהווים חריגה גדולה ממנו, אבל - אין לנו מאין לקחת, בתוך התקציב.

יולי תמיר: זה נאמר על ידי מספר אנשים.

יולי תמיר: התקציב הגמיש שלנו הוא מאד קטן.

יולי תמיר: אנחנו היום רואים חשיבות אדירה לתגבר שלושה נושאים בסכומים לא מאד גדולים, שנפגעו שלא כדין בתקצוב בעבר.

יולי תמיר: דיברנו על תקציב היזמות, ונדמה לי שאין צורך להוסיף על מה שנאמר.

יולי תמיר: תוספת של 30 מיליון שקל לטובת הנושא הזה, שהיתה מחזירה אותנו לפחות למה שהיה לנו בשנה שעברה היא עניין אלמנטרי.

יולי תמיר: אנחנו מציעים את זה לאוצר כמציאה, ואכן זו מציאה.

יולי תמיר: אותם אנשים שהיו יכולים להיות בפרוייקט הזה עלולים למצוא את עצמם נתמכי סעד.

יולי תמיר: בכל הנושאים אני מדברת על שמירה על המצב הקיים, ולא על גידול.

יולי תמיר: תקציב התעסוקה נפגע ב- 20 מיליון שקל.

יולי תמיר: קורסים, תמיכה, הסבה מקצועית, אולפנים תעסוקתיים - כל אותם דברים שמייצרים עבודה, ועלותם היא 50 מיליון.

יולי תמיר: לגבי קליטה חברתית, גם שם יש קיצוץ, והיינו רוצים לראות את הסכומים חוזרים.

משה גפני: מה עושה הקליטה החברתית?

יולי תמיר: הקליטה החברתית עוסקת בבתי תרבות, וכל מה שקשור לפן התרבותי-חברתי-רוחני של הקליטה.

יולי תמיר: מאד היינו רוצים שהתקציב לכך יישמר.

יולי תמיר: יש דברים שלא נעשו והם מאד חשובים לנו, כמו הוראת עברית, פעילות תרבותית של קירוב בין עולים לוותיקים.

יולי תמיר: יש מגוון רחב של תוכניות, שכל אחת מהן, לכשעצמה, אינה יקרה.

יולי תמיר: הפגיעה בתקציב הזה לא תאפשר לנו לבצע אותן.

יולי תמיר: כדי לחזור לתקציב שהיינו בו מדובר על סך של 20 מיליון שקל.

יולי תמיר: בסך הכל הפער עומד היום על 70 מיליון שקל.

יולי תמיר: בתנאים הנוכחיים אני חושבת שמדובר בדרישה מאד מינימלית, אך היא חיונית לדבר שהוא חשוב לכולנו.

יולי תמיר: הבטחנו מקומות עבודה, הבטחנו צמיחה כלכלית.

יולי תמיר: הפגיעה הזו היא בדיוק בנקודה הזו.

משה גפני: לא ענית לשאלתי מה אחוז הלא יהודים שעלו השנה.

שרת הקליטה והעליה: קרוב ל- 50 אחוז.

שרת הקליטה והעליה: השאלה היא מאיפה - מארצות המערב באים בעיקר יהודים.

שרת הקליטה והעליה: הדפוס שבא מאתיופיה ומברית המועצות לשעבר, הוא שונה.

שרת הקליטה והעליה: משם מגיעים על פי חוק השבות, ועל פי הנתונים שלנו, קרוב ל- 50 אחוז אינם יהודים אל פי ההלכה.

שרת הקליטה והעליה: הם בני זוג של יהודים או בנים ליהודים.

משה גפני: גם על פי חוק השבות הם לא יהודים.

משה גפני: הם זכאים לעלות.

משה גפני: זה עומד היום במרכזו של הדיון הציבורי הסוער, ואף אחד לא מתייחס לכך כאן כרגע.

שלום שמחון: אני רוצה להודות לאנשי המשרד על ההצגה העניינית של הנושאים.

שלום שמחון: אני חושב שיש הסכמה כללית בקרב חברי ועדת הכספים לגבי התוספת שמאפשר יצירת מקומות עבודה.

שלום שמחון: ברוח זו אעביר את הדברים ליושב הראש הקבוע של ועדת הכספים.

שלום שמחון: אני מודה לכולכם, הישיבה נעולה.