הוועדה המיוחדת לענייני מחקר ופיתוח מדעי וטכנולוגי, כנסת 15, פרוטוקול מספר 93, 2002-07-02 13:00

חברי הוועדה: אליעזר זנדברג מוזמנים: ד"ר איריס רסולי מנהלת מח' שרותים קהילתיים,

חברי הוועדה: משרד הבריאות ד"ר אלי כרמלי חוקר ומרצה, אוניברסיטת ת"א ד"ר אסי ברגמן גריאטר ראשי, מכבי שירותי בריאות ד"ר יוסף רוזנבלום מנהל המידע הרפואי, קופת חולים מאוחדת יקי עזריה מנכ"ל aami אלי מיטרני מנהל שירות לקוחות, aami שלמה שריג מינהל המדע, משרד המדע אורה חביב מינהל המדע, משרד המדע אילה שפירא מפקחת ארצית, משרד העבודה והרווחה מרים שמלצר מינהל המחקר, ביטוח לאומי ורה שלום מנהלת אגף הייעוץ לקשיש, ביטוח לאומי פרופ' רמי רחמימוב המדען הראשי, משרד הבריאות בתיה הרן מנהלת אגף הרוקחות, משרד הבריאות ד"ר יחזקל קן מנכ"ל בי"ח הרצוג מרק קלרפילד מנהל מחלקת גריאטריה, בית חולים סורוקה ד"ר מיכאל דור מנהל אגף רפואה כללית, משרד הבריאות מרדכי פיוסי רביד שירותי בריאות כללית פרופ' מיכאל דיוויס ביה"ס לבריאות הציבור ד"ר בני לשם מנהל מינהל המחקר הרפואי, משרד הבריאות פרופ' ישראל ברק מדען ראשי, המשרד לביטחון פנים ד"ר משה זולדובר מומחה בגיניקולוגיה ואנדוקרינולוגיה, בי"ח רמב"ם ד"ר רני ויסבורט מנהל המרפאות לaam מדיטון ננסי ברנדס לבנון צבי נציג הסתדרות הגימלאים ד"ר יצהל ברנר מנהל מערך גריאטרי, ביה"ח מאיר ד"ר נטע בנטור חוקרת, ג'ונט-מכון ברקודיל גיני ברודסקי מנהלת תוכנית מחקר בזיקנה, ג'וינט-מכון ברוקדיל הווארד לטווין דיקן ביה"ס לעבודה סוציאלית, האוניברסיטה העברית עוויאלה גלוז רזון מנהלת המרכז לחקר הזיקנה, אונ' בן-גוריון ד"ר יעקב גינדון המכון הגריאטרי לחנוך ולמחקר, מרכז רפואי קפלן ד"ר חיים פרלוק מדיטון מידד גיסין יו"ר צ.ב.י ד"ר דורון גרפינקל יו"ר העמותה לעיכוב תהליכים , מרכז גריאטרי שהם אריאלה אילון עיתונאית, "ידיעות אחרונות" מעינה שנהר עיתונאית, "לאישה" אורנה מרי אש מרכזת פרוייקט בריאו תלנשים בזקנה, "אשה לאשה" פרופ' אבינועם רכס יו"ר ועדת האתיקה של הסתדרות הרופאים, ביה"ח הדסה עין-כרם ד"ר אלי כרמלי החוג לפיזיותרפיה, הפקולטה לרפואה אונ' תל-אביב

מנהלת הוועדה: אנטי אייג'ינג – חקר ההזדקנות בישראל והשלכותיו.

ענת מאור: שלום לכולם.

ענת מאור: אני מתכבדת לפתוח את ישיבת הוועדה לענייני מחקר ופיתוח מדעי וטכנולוגי.

ענת מאור: אני מתנצלת ומצטערת שהלכנו על השם הבעייתי של אנטי אייג'ינג.

ענת מאור: הדיון נראה לי חשוב.

ענת מאור: כולנו בנותיה ובניה של המסורת היהודית, שאומרת "והדרת פני זקן" ו"בפני שיבה תקום".

ענת מאור: הפילוסופיה מאחורי המושג זיקנה היא שצריך לכבד אותה, שאפשר ללמוד ממנה.

ענת מאור: אני רוצה לנצל את ההזדמנות הזאת ולפנות לאקדמיה ללשון שלא תהיה המילה אנטי אלא בעד.

ענת מאור: גם אם יש מחלוקת ויש דברים רפואיים שהם חיוביים לעיכוב הליך זיקנה או לדחייה של חלק מהתהליכים, כל קונוטציה שיש בה פגיעה, שיש בה פיחות ערך מהעובדה הביולוגית של זיקנה ומהחיוניות של דאגת החברה לזקן, יש בה דבר שלא מן העניין.

ענת מאור: יש דברים ברורים מאליהם במניעה.

ענת מאור: רובנו אנשים בגיל המעבר.

ענת מאור: אין כמעט רופא או רופאת נשים שלא נותנים המלצה להורמונים.

ענת מאור: האם זה נמצא בסל הבריאות?

ענת מאור: האם מתקיים על זה דיון במשרד הבריאות?

ענת מאור: באיזו מידה משרד הבריאות מטפל בזה?

ענת מאור: אלה חלק מהצרכים החיוניים בתהליך המניעה ולמי שנמצא בשלב של זיקנה.

ענת מאור: אין ספק שאנחנו כוועדת מדע ומחקר רואים בנושא הזה דבר מאוד חשוב.

ענת מאור: על ההיבטים החברתיים והכלכליים של הזיקנה לא נדון היום.

ענת מאור: זה על סדר יומה החברתי-כלכלי של מדינת ישראל.

ענת מאור: מקורה בבשורה מאוד טובה: רמת החיים, רמת הבריאות והטיפול גרמו לעלייה דרמטית בתוחלת החיים.

ענת מאור: סוף סוף יש דבר שהנשים מובילות בו - הגיל.

ענת מאור: השאלה באיזו מידה המדינה ערוכה לקיום בכבוד של הזקנים היא שאלה ממדרגה ראשונה.

ענת מאור: התשובות שהמדינה נותנת הן לא תשובות מספקות.

ענת מאור: לא בטוח שיש תשובות מוחלטות, כי מדובר על גידול דרמטי.

ענת מאור: חוק שמדבר על פנסיה חובה עוד לא טופל בכנסת.

ענת מאור: אי אפשר שלא לראות שהנושא החברתי הכלכלי הוא יותר קריטי בזיקנה מאשר הבריאותי.

ענת מאור: אני מברכת את נציגת "אישה לאישה" שנמצאת איתנו, גברת אורנה מרי אש.

ענת מאור: אני רוצה לדעת מה הייחודיות בכל הנושא של הטיפול בעיכוב הליכי גיל או הקלה על כניסה להליכי גיל הזיקנה לגבי נשים.

ענת מאור: מיותר בוועדה המכובדת הזאת להזכיר תופעות שאנחנו יודעים שמקשות דווקא על בנות צעירות, כמו למשל בעיית האנורקסיה, בעיית הדימוי של הגוף שרק רזה היא יפה.

ענת מאור: האם יש מחקר או מידע לגבי כל התהליכים האלה לגבי נשים?

ענת מאור: אנחנו נרצה לדעת באיזו מידה יש פה דברים שהם פרי מחקר; באיזו מידה זה מעוגן בחוק; באיזו מידה יש פה דברים שגובלים בחוסר אחריות מקצועית, עד כדי שאלה של שרלטנות; באיזו מידה יש פיקוח; מי ממונה על זה; האם המתדיינים רוצים להציע לכנסת חקיקה ליזום; אלה השאלות שאנחנו נדון בהן.

ענת מאור: פרופ' רחמימוב, איפה הדברים עומדים ברמה המוסדית, ברמה המחקרית וברמה של סל התרופות?

רמי רחמימוב: הנושא שאת מעלה היום הוא נושא חשוב מאוד וטעון.

רמי רחמימוב: תהליך ההזדקנות זה חלק מהתהליך הביולוגי של בני אדם, של צמחים ושל חיות.

רמי רחמימוב: למעלה מ3000 שנה האנושות מחפשת את מעיין הנעורים.

רמי רחמימוב: מתקופתו של אלכסנדר מוקדון מחפשים את מעיין הנעורים על מנת שישאיר אותנו צעירים.

רמי רחמימוב: זה עדיין לא נמצא.

רמי רחמימוב: יש ספק גדול אם מישהו ימצא את זה.

רמי רחמימוב: החקר של תהליך ההזדקנות היום זה דבר בעל חשיבות רבה.

רמי רחמימוב: הוא נמצא במצוקה במדינת ישראל.

רמי רחמימוב: יש פה חוקרים טובים מאוד שלא מגיעים לפוטנציאל.

רמי רחמימוב: ההזדקנות היא בעיה שאנחנו צריכים לחקור אותה, משום שאחוז האנשים המבוגרים הולך וגדל.

רמי רחמימוב: איך אפשר לעצור, להפסיק או לקחת אחורנית את תהליך ההזדקנות?

רמי רחמימוב: אני חוקר מה קורה במערכת העצבים.

רמי רחמימוב: הנושא הזה הוא נושא שנידון בהרחבה בתקופה האחרונה בציבוריות המדעית.

רמי רחמימוב: אני רוצה להביא בפני הוועדה שני מסמכים חשובים מאוד.

רמי רחמימוב: המסמך הראשון זה המסמך של מה שנקרא General Accounting Office, “GAO”:, ואת דוח הסנאט של ארצות הברית, שנקרא: Health Products for Seniors.

ענת מאור: מאיזו שנה?

רמי רחמימוב: 2001.

רמי רחמימוב: אחד הדברים העיקריים שיש בhealth report הזה זה the anti-aging products post potential for physical and economic harm.

רמי רחמימוב: חשוב שכנסת ישראל תדע איך הסנאט של ארצות הברית מתייחס לנקודה הזאת.

רמי רחמימוב: בחודשיים האחרונים הופיע בScientific American חיבור שאומר “No truth to the fountain of youth”.

רמי רחמימוב: 51 אנשי מדע שעוסקים בתהליך ההזדקנות התכנסו ודנו ב11 היבטים שונים של תהליך ההזדקנות.

רמי רחמימוב: הם הגיעו למסקנה שוויטמינים, אנטי אוקסידנטים לא יכולים להפסיק את תהליך ההזדקנות.

רמי רחמימוב: מה כן אפשר לעשות?

רמי רחמימוב: אין ספק שהצורה שאנחנו חיים יכולה להשפיע על תהליך ההזדקנות.

רמי רחמימוב: אחד מהדברים זה פעילות גופנית ומנטלית.

רמי רחמימוב: אם אנחנו לא משתמשים במוח שלנו, אם אנחנו לא משתמשים בשרירים אנחנו מאבדים את היכולת שלנו.

רמי רחמימוב: דבר נוסף זה להימנע מדברים מזיקים כמו עישון.

רמי רחמימוב: בשבוע שעבר היה שבוע נגד סמים.

רמי רחמימוב: תרופה כמו אקסטזי גורמת נזק שהוא שווה ערך להזדקנות המוח.

רמי רחמימוב: יש שורה שלמה של דברים בסגנון החיים שלנו שיכולים להוריד את הנזקים של ההזדקנות.

ענת מאור: לא קיבלנו תשובה מה יש בסנאט האמריקני.

ענת מאור: שמענו מה משרד הבריאות בישראל מתכוון לעשות על-מנת שתהיה לו רשימה מקצועית כזאת.

מיכאל דור: פרופ' רחמימוב דיבר על מעיין הנעורים.

מיכאל דור: שמו מים ממעיין הנעורים בתוך אמפולות קטנות ומוכרים אותן לקהל במחירים מופקעים.

מיכאל דור: יש הורמון גדילה.

מיכאל דור: משרד הבריאות הגדיר את השימושים בהורמון הזה.

מיכאל דור: שימוש של זה שלא למטרה שהוגדרה ואושרה בארץ זאת עבירה על החוק, ובכל זאת עושים את זה.

מיכאל דור: יש בעיה קשה מאוד לפקח על מה שנעשה במרפאה פרטית כזאת או אחרת.

מיכאל דור: זאת עבירה שהתוצאות שלה עלולות לעלות ביוקר.

ענת מאור: להגיד שזה קשה זה לא מספיק.

ענת מאור: של מי האחריות לפקח, וכמה תלונות הוגשו בשנה, שנתיים, שלוש האחרונות?

מיכאל דור: לא הכנתי חומר של כמה תלונות הוגשו.

ענת מאור: אני מצטערת שלא באתם עם החומר הזה לישיבת הוועדה.

מיכאל דור: אם היו מבקשים את מספר התלונות, הייתי מביא אותן.

מיכאל דור: איש לא ביקש.

ענת מאור: אני מבקשת תוך חודש לקבל נתונים על מי עוסק בפיקוח.

מיכאל דור: לגבי מי עוסק בפיקוח, נמצאת פה מנהלת אגף הרוקחות.

מיכאל דור: היא תוכל לענות.

מיכאל דור: לגבי מספר התלונות אני אביא את הנתון.

מיכאל דור: הדברים האלה לא נמצאים בסל הבריאות.

מיכאל דור: איש לא טרח מעולם לבקש להכליל אותם בסל הבריאות, כיוון שכדי להכליל תרופה בסל הבריאות צריך להוכיח את היעילות שלה.

מיכאל דור: היצרנים מעולם לא עשו את זה ולא ניסו אפילו להגיש את זה.

מיכאל דור: חלקם מובאים כתוספי מזון.

מיכאל דור: בשביל תוספי מזון לא צריך את הפיקוח של אף אחד, אפשר לחלק את זה.

מיכאל דור: אילו הרופא היה אומר לאדם ביושר "הבט, אני נותן לך תוסף מזון, אני מקווה שזה יאריך את ימיך אבל אין לי הוכחה מדעית לזה", דיינו.

מיכאל דור: ברגע שמנסים להציג את זה כמשהו שיאריך את ימיהם ללא הוכחה מדעית זה בעייתי.

אריאלה אילון: למשרד הבריאות לא הוגשו תלונות על טיפול כזה או אחר באנטי-אייג'ינג.

מיכאל דור: האם את יודעת שלא הוגשה תלונה לאף אחד?

אריאלה אילון: ככה נאמר לי ממשרד הבריאות.

אריאלה אילון: זה מופיע בכתבה שלי.

מיכאל דור: הכתבה שלך איננה אסמכתה.

מיכאל דור: אחרי שאבדוק אני אענה תשובה מוסמכת.

ענת מאור: הוועדה מבקשת לקבל את המידע באופן פורמאלי.

דורון גרפינקל: אני רופא במרכז הגריאטרי על שם שוהם בפרדס חנה.

דורון גרפינקל: העמותה שאני מייצג, ולשמחתי גם הרבה מהחברים נמצאים פה, היא עמותה ללא כוונות רווח.

דורון גרפינקל: העמותה הזאת היא רב-תחומית, יש בה פרופסורים מתחומים שונים.

דורון גרפינקל: עדכון בנוגע לשאלה אם ניתן לעכב את הזדקנות המוח, הלב, מערכת העצבים וכן הלאה פורסם בשנה שעברה ביומיים של כנס.

דורון גרפינקל: הכנס הבא שלנו הוא ב11- בספטמבר 2002.

דורון גרפינקל: בחרנו לקרוא לכנס עיכוב תהליכי הזדקנות (עובדות מול פנטזיות).

דורון גרפינקל: הנושא בגדול זה רפואה מונעת.

דורון גרפינקל: היום אנחנו קוראים לזה קידום בריאות.

דורון גרפינקל: בזמנו דיברו על רפואה מונעת רק בתינוקות ובילדים.

דורון גרפינקל: היום השאלה שעומדת בפנינו כרופאים, כמדענים אם ניתן לעשות קידום בריאות בכל גיל ובכל מצב של חולי בנוכחות תופעה שבעמותה שלנו קוראים לה “geriatric boom catastrophe” .

דורון גרפינקל: פרופ' קלרפילד מסתייג מהמילה catastrophe, אבל חלק גדול מאיתנו חושבים שאכן מדובר בקטסטרופה.

דורון גרפינקל: במשך כל ההסטוריה הקפיצות הגדולות ברפואה היו ברמה של רפואה מונעת.

דורון גרפינקל: שיפור ההגיינה, הסניטציה, העשרת המים והמזון בוויטמינים ומינרלים והחיסונים נגד המגיפות שהיו הורגות מיליונים, תרמו יותר מכל אנטיביוטיקה או ניתוח.

דורון גרפינקל: הנה פתאום קורה משהו.

דורון גרפינקל: פתאום לקראת המאה ה21-, הגורם העיקרי ברמת האוכלוסיות שחשוב לבריאות הוא כבר לא סביבתי אלא ביולוגי – תהליך ההזדקנות.

דורון גרפינקל: חובה עלינו להתבונן ולחקור את תהליך ההזדקנות, כי הזרעים לאיך לעכב ואיך למנוע תלויים שם.

דורון גרפינקל: ברומא העתיקה, למשל, מתוך 100 תינוקות שנולדו רק 50% שרדו, כאשר אפשר להגיד שתוחלת החיים הממוצעת היתה 27.

דורון גרפינקל: בימינו, על סף המאה ה21-, תוחלת החיים הממוצעת היא בסביבות 78,80 בארצות המפותחות, כולל בישראל.

דורון גרפינקל: אם התהליך הזה יימשך ונמגר את המחלות הגדולות, אנחנו צפויים להגיע היפותטית לתוחלת חיים ממוצעת של מעל 100.

דורון גרפינקל: קיימת עליה עצומה בתוחלת החיים הממוצעת.

דורון גרפינקל: נקודה שלא כל כך שמים אליה לב זה מה הקצב שבו זה קורה.

דורון גרפינקל: אמרתי שברומא העתיקה הגיל הממוצע היה 27.

דורון גרפינקל: אנחנו יודעים שב1900- זה היה 47.

דורון גרפינקל: תוחלת החיים הממוצעת זוחלת במשך ההסטוריה.

דורון גרפינקל: ב2000- שנה תוחלת החיים עולה ב20- שנה.

דורון גרפינקל: במאה ה20- היתה קפיצה של 30 שנה.

דורון גרפינקל: אנחנו מדברים פה על מת או חי, לא על איכות חיים.

דורון גרפינקל: אנחנו יודעים שבהזדקנות יש בעייתיות.

דורון גרפינקל: החוקרים שלנו מהעמותה מדברים על הזדקנות מוצלחת כשאין בעיות.

דורון גרפינקל: הבעיה של ההזדקנות, ואני מצטט ממאמר של מילר, "שהיא תהליך שהופך מבוגרים תקינים למבוגרים שבירים, עם סיכון פרוגרסיבי למוות, פציעה ותחלואה.

דורון גרפינקל: " אנחנו קוראים לזה בעמותה הצד הרע של ההזדקנות.

דורון גרפינקל: הצד הרע של ההזדקנות זה המחלות שהן חלק בלתי נפרד ממנה – age related disease.

דורון גרפינקל: התקף לב, אירוע מוחי, שיתוק, פגיעה בכליות ובכלי דם אלה דברים שבדרך כלל תלויים בגיל.

דורון גרפינקל: רוב סוגי הסרטן תלויים בגיל.

דורון גרפינקל: ראש הממשלה שמיר חלה בסרטן מעי הגס בגיל 80.

דורון גרפינקל: רונלד רייגן חלה בסרטן בגיל 81.

דורון גרפינקל: לרייגן היתה עוד מחלה שתלוייה בגיל – אלצהיימר.

דורון גרפינקל: אוסטרופורוזיס, סוכרת, קטרקט אלה מחלות שלכל אחד מאיתנו ככל שהוא מתבגר יש יותר סיכוי לחלות בהן .

דורון גרפינקל: יתירה מכך, ככל שאנחנו חיים יותר יש סיכוי לקבל מספר רב של מחלות.

דורון גרפינקל: כשהייתי סטודנט לא היו עושים צינתור לאנשים מעל גיל 60.

דורון גרפינקל: מכיוון שהיום אנחנו עושים צנתור עוד לפני גיל 60, יש סיכוי לכל אחד להגיע לגיל מבוגר ולקבל את מחלות הזיקנה הרגילות שגורמות הרבה סבל לחולה, למשפחתו ומעמסה כלכלית אדירה לחברה.

דורון גרפינקל: יש עליה במורכבות ובכוח של המחלות האלה.

דורון גרפינקל: גם ברומי העתיקה היתה אוכלוסייה קטנה שהאוכלוסייה הפרודוקטיבית היתה צריכה לשאת.

דורון גרפינקל: החלק של האוכלוסייה הפרודוקטיבית הולך ומצטמצם.

דורון גרפינקל: אנחנו לא מדברים על זקנים, אנחנו מדברים על זקנים שהם חולים קשים.

דורון גרפינקל: הדרך הכי הגיונית לשנות את זה זה להשקיע יותר בעיכוב ומניעה מאשר בכיבוי שריפות.

דורון גרפינקל: אם אנחנו מצליחים לעכב את כל המחלות התלויות בגיל, הרי שהכל יידחה למאוחר יותר.

דורון גרפינקל: ברמת הפרט כל אחד יחיה יותר שנים פעילות.

דורון גרפינקל: ברמת החברה נשנה את היחס המעוות הזה בין אוכלוסייה תומכת וצעירה לאוכלוסייה נתמכת.

דורון גרפינקל: הבעיה היא לא של הזקנים של היום, הבעיה היא של האנשים בעולם הזה.

דורון גרפינקל: כשנהיה זקנים לא יהיה כסף במערכת.

דורון גרפינקל: הילדים יצטרכו להחליט אם לטפל בנו או בילדים שלהם.

דורון גרפינקל: על רקע זה צומחת התופעה שנקראת “anti-aging”.

דורון גרפינקל: דבר אחד קורה וזה מעבר של כסף מהפציינט למגדת עתידות.

דורון גרפינקל: לצערי, בכיסא של המגדת עתידות יושבים כל מיני אנשים, חלקם גם רופאים.

דורון גרפינקל: אני נתלה בNew England Journal of Medicine, שזה העיתון היוקרתי ביותר.

דורון גרפינקל: היה שם מאמר בשם: Alternative Medicine.

דורון גרפינקל: .

דורון גרפינקל: במאמר כתוב שלא יכולים להיות שני סוגים של רפואה - קונבנציונאלית ואלטרנטיבית, ויש רק תרופות שהוכיחו שהן עובדות ותרופות שלא הוכיחו שהן עובדות.

דורון גרפינקל: העמותה שלנו בדקה כמה תכשירים שאנשים נותנים, והיא קבעה שזה לא יעיל.

דורון גרפינקל: אם תרופה מוכחת כיעילה ואפקטיבית, אז אין בעיה והיא תתקבל.

ענת מאור: מי קובע את זה?

דורון גרפינקל: זה חוזר אלי למשרד הבריאות.

דורון גרפינקל: העמותה שלנו לגבי תכשיר שנקרא ג'ירביטל קבעה שהוא לא יעיל.

דורון גרפינקל: בכל זאת ממשיכים לתת את זה.

דורון גרפינקל: הביאו איזה פרופסור מרומניה שהירצה על הנושא.

דורון גרפינקל: בסוף קם מומחה שלנו ממכון ויצמן שאמר: "פרופסור מכובד, החומר שאתה נותן מתפרק אחרי כמה שעות, איך אתה מסביר שאתה נותנים זריקה פעם בחודש וזה יעיל.

דורון גרפינקל: " לא היתה שום תשובה.

דורון גרפינקל: אנחנו עמותה מדעית ציבורית שמבחינת אמינות יש לנו מה להגיד.

דורון גרפינקל: באותו מאמר שהזכרתי קודם נאמר שההנחות, תעודות היושר, המליצות והספקולציות לא באות במקום הוכחה רפואית.

דורון גרפינקל: מה אומרים סוכני האנטי-אייג'ינג?

דורון גרפינקל: הם אומרים שיש בעיה רצינית וחיונית בלעכב את ההזדקנות.

דורון גרפינקל: מומחי האנטי-אייג'ינג גם טוענים שהם המומחים בתחום הזה, ולכן הם טובים יותר מרופא משפחה.

דורון גרפינקל: לא שמעתי שיש מומחיות באנטי-אייג'ינג.

דורון גרפינקל: אני יודע שעיתונאי בשם רם רזניק בדק את הנושא ומצא שאפשר בהתכתבות ללמוד את זה.

דורון גרפינקל: אני אשמח לשמוע אם יש התמחות כזאת.

דורון גרפינקל: אני לא יודע על כזאת.

ענת מאור: אנחנו נשאל את משרד הבריאות אם יש.

דורון גרפינקל: בארצות הברית יש עמותה ממוסחרת.

דורון גרפינקל: זה לא נשמע כשר.

דורון גרפינקל: אותם "מומחים" אומרים שהם מומחים וטובים יותר מרופא המשפחה.

דורון גרפינקל: בהרבה מקרים אותם אנשים לא מומחים בשום דבר.

דורון גרפינקל: היה כדאי לבדוק למי הולכים.

דורון גרפינקל: אותם "מומחים" מבצעים בדיקות מעבדה.

דורון גרפינקל: חלק שולחים לארצות הברית, עם שמות אטרקטיביים.

דורון גרפינקל: הם אומרים שהם יבדקו את כל המינרלים והוויטמינים והאנטי אוקסידנטים.

דורון גרפינקל: כשמקבלים את התשובות של הבדיקות אין מה לעשות איתן.

דורון גרפינקל: הרמה בדם לא אומרת שום דבר.

דורון גרפינקל: זו איזו שהיא דרך נוספת לעשות רושם.

דורון גרפינקל: שלא כמו רופא המשפחה, הרופאים של האנטי-אייג'ינג משתמשים בשיטות של מרקטינג.

דורון גרפינקל: רופא המשפחה ואנחנו לא יכולים להתמודד מול זה.

דורון גרפינקל: אמר לי איש מהעמותה שלנו "לכם בעמותה אין צ'אנס נגד איש כזה".

דורון גרפינקל: הם פונים למדיה, לעיתונות, מביאים אנשים מפורסמים.

דורון גרפינקל: אני לא יודע מה הקשר בין האנשים המפורסמים למחקר ומדע וכן הלאה.

דורון גרפינקל: רופא המשפחה לא שם בחוץ את ההצלחות שלו.

דורון גרפינקל: יש ערבוב של תרופות קונבנציונאליות עם דברים פופולאריים.

דורון גרפינקל: קרה הרבה פעמים שהלכו עיתונאים למומחים שלנו מהעמותה שאמרו להם שג'ירביטל זה שטויות, וכשהם חזרו לאותם אנשים "מומחים" אמרו להם שזה לא שטויות.

דורון גרפינקל: המאפיין את אנטי-אייג'ינג זה הפנייה למעיין הנעורים.

דורון גרפינקל: התקווה של כל אחד מאיתנו היא להשאר צעיר.

דורון גרפינקל: אישה שאני מכיר באה אלי למרפאה של קופת חולים.

דורון גרפינקל: סיפרתי לה על הזריקה של ג'ירוביטל שהיא אינה עוזרת.

דורון גרפינקל: היא אמרה לי "אני סומכת עליך, אבל מכיוון שאני כל כך רוצה להיות צעירה אני אעשה את הזריקה.

דורון גרפינקל: "

רני וויסבורד: לפני 5 וחצי שנים חזרתי מארצות הברית.

רני וויסבורד: בארצות הברית עסקתי ברפואה וגם עשיתי אנטי-אייג'ינג מדיסין.

רני וויסבורד: אני חושב שאני יכול לזקוף לזכותי או לחובתי, איך שאתם רוצים לראות את זה, שהבאתי A.A.M

ד"ר מיכאל דור: באיזה נושא יש לך מומחיות?

רני וייסבורד: פתולוגיה ומחלות דם.

ד"ר מיכאל דור: משרד הבריאות יכול לבדוק אם יש מומחיות לפתולוגיה.

רני וייסבורד: ב1993- הוקמה American Academy of Anti -Aging Medicine על ידי 4 רופאים.

רני וייסבורד: היום יש למעלה מ16- אלף רופאים רציניים ומכובדים שעוסקים בתחום הזה.

רני וייסבורד: נכון, אין התמחות פורמאלית בארצות הברית בבתי חולים בתחום הזה.

רני וייסבורד: לעומת זאת, יש שני סוגים של מבחנים שצריך לעבור כדי לקבל תעודה של מורשה, של מוסמך או של מומחה בתחום הant-aging medicine.

מרדכי רביד: המבחנים הם מטעמם.

מרדכי רביד: הוקמה עמותה שבוחנת.

מרדכי רביד: ההסתדרות הרפואית האמריקנית מעולם לא אישרה כזה מקצוע והיא איננה בוחנה ואיננה מלמדת.

רני וייסבורד: זה נכון.

ענת מאור: אתה מאשר לנו את העובדה שX אנשים הקימו עמותה?

רני וייסבורד: לא עמותה, אגודה רפואית.

ענת מאור: הם אחראים לבחינות של עצמם וההסתדרות הרפואית בארצות לא הכירה בזה עד היום.

רני וייסבורד: נכון.

ענת מאור: העובדה הזאת חמורה.

רני וייסבורד: זה לא חמור.

מרדכי רביד: זה חמור, כי הטענה של האנשים של האנטי-אייג'ינג היא שהם מוכרים על ידי ההסתדרות הרפואית האמריקנית.

רני וייסבורד: עשיתי התמחות בארצות הברית במה שנקרא mulecula pathlogy.

רני וייסבורד: אין התמחות מוכרת על ידי שום גוף בארצות הברית בmulecula pathology.

רני וייסבורד: לעומת זאת, בmulecula imunology יש היום התמחות.

רני וייסבורד: למה?

רני וייסבורד: כי זה ענף בגדילה, זה ענף בהתהוות.

רני וייסבורד: כאשר יש מספיק שנות ותק נוצרים מבחנים להתמחות הזאת.

רני וייסבורד: תת התמחויות בהתהוותן לא מוכרות כהתמחות עד שיש מספיק ידע, נסיון ווליום כדי לעשות את זה.

רני וייסבורד: אני חושב שהanti-aging medicine הולך בכיוון הזה.

רני וייסבורד: מדובר במיליונים של אנשים ברחבי העולם שמטופלים היום במכונים, בקליניקות על ידי רופאים שעוסקים בanti-aging medicine.

ענת מאור: ובישראל?

רני וייסבורד: קשה לי להעריך כמה.

רני וייסבורד: לי אישית יש למעלה מ1000- מטופלים.

ענת מאור: מה הסכום הכספי שהמטופל הממוצע משלם?

רני וייסבורד: הבאתי מקורות לכל מה שאני אומר.

רני וייסבורד: Anti aging medicine עוזר להמוני אנשים.

רני וייסבורד: זה לא רק בשביל להביא איזה celebraty שיבוא ויגיד "תסתכלו כמה אני יפה וכמה זה עושה לי טוב".

רני וייסבורד: יש לי למעלה מ1000- מטופלים מרוצים.

רני וייסבורד: למיטב ידיעתי, ועל סמך מה שהכתבת אמרה, אין אף תלונה במשרד הבריאות על הטיפולים.

רני וייסבורד: אין גם צורך שתהיה כי זה עוזר לאנשים.

רני וייסבורד: בפיתוח תרופות יש שלבים מסויימים.

רני וייסבורד: יש מה שנקרא שלב 4 - post marketing.

רני וייסבורד: תרופה שיצאה לשוק, אחרי שעברה את כל שלושת הפאזות לצורך שחרורה, עדיין יכולה להיות מוכחת כגורמת נזקים.

רני וייסבורד: לכן מידי תקופה מסויימת עושים post marketing evaluation.

רני וייסבורד: תרופת הג'רוביטל קיימת כבר שישים ומשהו שנים.

רני וייסבורד: מיליונים של אנשים משתמשים בה.

מרדכי רביד: אתה קורא לה תרופה כאשר היא לא רשומה בפנקס תרופות פורמאלי בשום מקום.

מרדכי רביד: היא איננה תרופה במובן המקובל.

רני וייסבורד: ברומניה היא כן רשומה.

מרדכי רביד: אולי.

מרדכי רביד: .

רני וייסבורד: גם בארצות הברית.

רני וייסבורד: .

מרדכי רביד: היא לא רשומה בארצות הברית.

רני וייסבורד: אבל נותנים אותה בארצות הברית.

מרדכי רביד: נותנים גם מים קדושים.

רני וייסבורד: התרופה יומקס היא תרופה נפלאה.

רני וייסבורד: יש לה כל כך הרבה שירותים שאנחנו ממליצים היום לקחת אותה כpreventive medicine.

מרדכי רביד: למה היא לא הוגשה לבדיקה למשרד הבריאות?

רני וייסבורד: אני לא יכול לעשות הכל.

מרדכי רביד: אבל אתה משתמש בתרופה לא מאושרת.

רני וייסבורד: הג'רוביטל ניתנת ללמעלה מ60- מיליון אנשים .

רני וייסבורד: כולם אידיוטים?

רני וייסבורד: כולם לא יודעים למה הם ממשיכים להשתמש בתרופה הזאת?

רני וייסבורד: את כולם אנחנו מרמים?

רני וייסבורד: מי שחושב ככה טועה, מטעה ולא מבין דבר וחצי דבר.

רני וייסבורד: התרופה הזאת, שעובדת כמו יומקס, גורמת להעלאה במצב הרוח.

רני וייסבורד: יש לי פה ספר שכולו מחקרים מדעיים שפורסמו בספרות המדעית.

רני וייסבורד: התרופה הזאת עושה עבודה נפלאה.

רני וייסבורד: יש בארץ הרבה מאוד צרות אופקים, צרות עין ומקלות בגלגלים.

רני וייסבורד: יש מעט מאוד שמפרגנים מהתחלה.

רני וייסבורד: בארצות הברית התופעה הזאת לא כל כך מוכרת.

רני וייסבורד: לדעתי anti aging medicine עובד ועוזר, יעידו על כך מיליונים של אנשים שמטופלים בזה יום יום.

ענת מאור: מהדברים שלך הבנתי שאין שום מסלול הכשרה ואישור לרופאים שעוסקים בזה.

ענת מאור: המשמעות של זה היא שהציבור חשוף לכל מי שמצהיר על עצמו כעוסק בתחום.

ענת מאור: אני הבנתי שלא רק שהתרופה לא מאושרת, אלא גם לא ביקשת לבדוק בדיקה מקצועית את התרופה.

מידד גיסין: אם 100 חולים יבואו ויבקשו תרופה מסויימת שידועה בתור רעל, תתנו להם את התרופה?

רני וייסבורד: אני לא חושב שהם יבקשו תרופה שידועה בתור רעל.

ענת מאור: מה מבחינה כספית?

רני וייסבורד: לפני שנתיים וחצי התכנסה ועדה מטעם משרד הבריאות.

רני וייסבורד: ישב שם פרופ' אבי קרסיק, שביקש שיאשרו את הורמון הגדילה לשימוש בישראל.

רני וייסבורד: הבקשה נדחתה.

מיכאל דור: הבקשה נדחתה על הסף לאחר בדיקה יסודית ומעמיקה.

רני וייסבורד: מכיוון שרפואת הanti aging medicine לא מוכרת כיום בסל הבריאות, למרות שיש קופות חולים שאימצו את הטיפולים האלה כגון "לאומית" ו"מאוחדת".

רני וייסבורד: .

קריאה: אתה אומר דבר שהוא בפירוש לא נכון.

רני וייסבורד: בוא נפתח את הספר של קופת חולים "לאומית" וקופת חולים "מאוחדת" ונראה אם זה כתוב שם.

ענת מאור: כמה אזרחית ואזרח שבאים אליך משלמים?

רני וייסבורד: בשביל לעשות anti-aging medicine אדם צריך להוציא על עצמו, כולל התרופות וכל הבדיקות, בסביבות ה10,12 אלף שקל לשנה.

אריאלה איילון: מה שמטריד אותי שד"ר וייס ממליץ גם לי וגם לידידי רן רזניק על הורמון הגדילה שהוא אסור לשימוש.

אריאלה איילון: הוא מונה שורה של דברים, כולל הפירסומים בעיתונים, למעט ההצהרה.

אריאלה איילון: זה פשוט שערורייה.

אריאלה איילון: עומד רופא ומפרסם את המכון עם אותו הורמון גדילה שהוא אסור לשימוש.

אורנה מרי-אש: הייתי שמחה אם השם של הדיון היה into-aging במקום אנטי-אייג'ינג.

אורנה מרי-אש: אני רואה איך החברה שלנו מסתכלת על הזיקנה, איך היא מכבדת את האנשים שלה.

אורנה מרי-אש: אנחנו מסתכלות על הדברים מקודת המבט הנשית.

אורנה מרי-אש: אם אנחנו מסתכלות מנקודת מבט נשית, אז אנחנו יודעות מהפירסומות שאנחנו צריכות להישאר צעירות, שאנחנו צריכות להמשיך להיות אובייקט מיני, פוריות ויפות.

אורנה מרי-אש: עצם החשיבה לתת לנו את ההורמונים קצת מקלה, אבל רוצה לשמר אותנו בגיל הפוריות.

ענת מאור: אני רוצה להתקומם בפני האקדמיה ללשון ומשרד הבריאות על כך שקוראים לזה גיל הבלות.

ענת מאור: זה ביטוי איום ונורא.

קריאה: יש הצעה לקרוא לזה נשים במעלה הגיל.

ענת מאור: אני מבקשת ממנהלת הוועדה ענת לוי להעביר מכתב בשם הוועדה לאקדמיה ללשון לקיים דיון בהקדם, ולהמליץ, בדרכים המקובלות עליה, על שינוי מוחלט של הביטוי הכל כך אומלל והחמור הזה.

אורנה מרי-אש: יש מחקרים והרבה מאוד דוחות על כך שאין מספיק מחקרים על נשים כי זה מסובך, זה מורכב.

אורנה מרי-אש: אני לא רוצה להביא נתונים.

אורנה מרי-אש: לא צריכים להישאר צעירים, אלא ללכת לתוך התהליכים בכבוד.

אורנה מרי-אש: מה שאנחנו עושות עם הנשים הזקנות זה להביא להן מידע על הזכויות שלהן כחוק, אנחנו מלמדות אותן העצמה, אסרטיביות.

אורנה מרי-אש: הייתי שמחה אם כל בתי ספר לרפואה היו נותנים יותר קורסים בגריאטריה.

אורנה מרי-אש: אני יושבת בוועדה בעיריית חיפה שעוסקת בקידום חינוך בריאות לקשישים.

אורנה מרי-אש: תמיד הבעיה היא של מודעות לזיקנה, מודעות לתהליכים, מודעות למה שקורה לאנשים.

אורנה מרי-אש: אם אנחנו מסתכלים מנקודת מבט נשית, אנחנו רואים איך בקלות ניתנה הויאגרה.

אורנה מרי-אש: .

מיכאל דור: הויאגרה לא נכנסה לסל השירותים.

אורנה מרי-אש: אנחנו מביאות מידע, שזה כוח, נותנות מידע על הזכויות, מדברות על כל מה שהן יכולות לקחת, מדברות על מניעה ועל עיכוב, ובעיקר מקימות קבוצות תמיכה.

אורנה מרי-אש: אם אנחנו מדברים על תקציבי מדינה ועל כל העניין הכספי ואנחנו יודעים שברווחה, שבבריאות, שבחינוך יש תפקידים שמאיישות נשים, אז כשמורידים שם תקציבים פוגעים בנשים.

אורנה מרי-אש: צריך לשים לב למצב הכלכלי של נשים בזיקנה - האם הוא נובע ממה שהבעל שלהן עשה, או אם הן הצליחו לצבור פנסיה.

אבינועם רכס: הזיקנה היא בלתי נמנעת.

אבינועם רכס: זאת עובדה ביולוגית שאי אפשר להתמודד איתה.

אבינועם רכס: כל האנשים רוצים להאריך חיים ולא להזדקן.

אבינועם רכס: בנישה הקטנה הזאת מתקיימת כל הרפואה של האנטי-אייג'ינג.

אבינועם רכס: בואו נוריד את הכפפות המנומסות של הלשון שאנחנו מדברים פה, כי מדובר בשוק שלדעתי האישית הוא שרלטני בחלקו הגדול.

אבינועם רכס: זה לא מפליא ש16,000 רופאים בארצות הברית מתעסקים באנטי-אייג'ינג.

אבינועם רכס: מההערכות שאני קראתי, זה שוק שמגלגל עשרות מיליארדים של דולרים בשוק האמריקני.

אבינועם רכס: כשיש אינטרסים כלכליים כל כך כבדים, לא פלא שהאמת המדעית הולכת הצידה.

אבינועם רכס: אתה צריך להיזהר, ואני מדבר אליך כנציג המקצוע הזה, כשאתה בא ואתה מציג את הטענות שלך.

אבינועם רכס: האנטי-אייג'ינג קיימת ומתקיימת מחוץ לגבול של הרפואה הרגילה.

אבינועם רכס: היא לא מוכרת על ידי מוסדות הרפואה.

אבינועם רכס: הם הקימו קולג' משל עצמם מפני שAmerican Colage of Medicine וכל האירגונים האמריקניים האורתודוכסים לא מכירים במסגרת הזאת.

אבינועם רכס: לא מפתיע שהם הקימו לעצמם קולג', הם עושים לעצמם הסמכה ומוכרים קורסים לעצמם.

אבינועם רכס: יושבים כאן כמה גריאטריים מאוד מכובדים שאני מכיר, שאני חושב שמה שהם עושים זה אנטי-אייג'ינג מדיסין.

אבינועם רכס: כאשר מזהים היום חולה עם יתר לחץ דם ונותנים לו תרופות נגד לחץ דם, מקטינים את הסיכוי שלו לשבץ, מקטינים את הסיכוי שלו לחטוף אוטם בלב ומאריכים את חייו.

אבינועם רכס: אותו דבר לגבי היפר ליפידמיה.

אבינועם רכס: יש היום לגריאטריים הרבה מאוד כלים שהם בפירוש אנטי-אייג'ינג.

אבינועם רכס: אני חושב שכל הטווח של הרפואה המקובלת מאוד אפקטיבי.

אבינועם רכס: שמענו קודם שתוחלת החיים בשנים האחרונת, בגלל אותם אמצעים, עולה באופן דרמטי.

אבינועם רכס: כל זמן שאנטי-אייג'ינג עוסק בתחומים של רפואה מקובלת, אני מוכן לחבור אל זה.

אבינועם רכס: זה כולל דיאטה, ירידה במשקל, מאמץ גופני, בדיקות תקופתיות, שינויים התנהגותיים.

קריאה: זו הבעיה של הרפואה.

קריאה: רק שהאדם מגיע עם לחץ דם, עם ליפידמיה מתעוררים.

קריאה: מה קורה לפני זה?

אבינועם רכס: הרפואה מתחילה לחרוג מהרפואה הנורמאלית ולהגיע לשלבים של השרלטנות בזה שנותנים טיפולים שהם בספק.

אבינועם רכס: כל הטיפולים באנטי-אוקסידנטים הם בספק.

אבינועם רכס: כשנותנים לחולה ויטמין E, ויטמין C או כל מיני תכשירים אחרים, ואומרים לו שזה מונע רדיקאלים חופשיים והוא יאריך חיים, זה בספק.

אבינועם רכס: אומנם זה לא גורם נזק, אבל זה לא עומד במבחן המציאות.

אבינועם רכס: הרפואה היום היא רפואה מדעית.

אבינועם רכס: כשאתה רוצה להוכיח לי שג'ירוביטול שווה יותר מאשר הנייר שעליו כתוב השם, תראה לי איזו שהיא עבודה מחקרית שהיא יעילה.

אבינועם רכס: אין כאלה.

רני וייסבורד: יש כאלה.

אבינועם רכס: תראה לי.

אבינועם רכס: יושבים פה הרבה מאוד אנשים שלא יודעים מה זה מונו-אמינו אקסידס.

אבינועם רכס: אני כן יודע.

אבינועם רכס: אני גם יודע מה זה ג'ומקס.

אבינועם רכס: אין שום מאמר ברפואה שמוכיח שג'ומקס מאריך חיים של בן-אדם, או מונע מחלה כלשהיא.

אבינועם רכס: אין הוכחות כאלה.

רני וייסבורד: אף אחד לא טען את זה.

אבינועם רכס: אמרת את זה לפני 5 דקות.

רני וייסבורד: אמרתי שזאת תרופה טובה לקחת כpreventive medicine.

אבינועם רכס: זה באותה מידה טוב נגד פלטפוס.

אבינועם רכס: תכניס את זה לנעליים.

אבינועם רכס: .

אבינועם רכס: יש רפואות שהן בספק, שאי אפשר לדעת אם נגרם נזק לחולה.

אבינועם רכס: אם נזק לא נגרם אז תועלה בוודאי שאין.

אבינועם רכס: הקבוצה השלישית של תרופות שניתנות לחולים הן לדעתי תרופות שמסכנות את החולים בפועל.

אבינועם רכס: כשנותנים לחולה groath hormon כשהוא לא סובל מחסר אז גורמים לו נזק.

אבינועם רכס: יש לזה הוכחות.

אבינועם רכס: כשנותנים לגבר טסטוסטרון או לאישה אסטרוגנים מעבר למה שצריך, ידוע שזה גורם נזק.

אבינועם רכס: מי שנותן את זה כטיפול אנטי-אייג'ינג הוא פושע פלילי, לא פחות מזה.

אבינועם רכס: אם הם יודעים מה שהם נותנים הם פושעים, ואם הם לא יודעים למה הם נותנים את זה אז הם פושעים עוד יותר גדולים.

רני וייסבורד: אם נותנים למי שלא צריך אז אתה צודק.

אבינועם רכס: רק לאדם שיש חסר בgroath hormon מותר לתת groath hormon.

אבינועם רכס: המצבים האלה מוגדרים ברפואה.

רני וייסבורד: שזה כמה אחוז מהאוכלוסייה?

אבינועם רכס: לקחת איש בן 70 ועל ידי נתינת groath hormon להגיד לו שהוא יאריך חיים זאת טענה פלילית, לא פחות מזה.

ענת מאור: אני רוצה לשאול את משרד הבריאות ואת ועדת האתיקה של ההסתדרות הרפואית מי מגן על האנשים מפני משהו לא רשמי, לא מוכר ובניגוד לחוק.

אבינועם רכס: אני יכול להעיר את תשומת ליבך ואת תשומת ליבו של הבית הזה על מה שנעשה.

אבינועם רכס: אני לא בצד הרגולטורי.

רני וייסבורד: הוגשו לך תלונות כאלה?

אבינועם רכס: אחת הרמאויות הכי גדולות היא כשנותנים לחולים שיקויים ואפילו לא מוכנים להגיד להם מה יש בפנים.

אבינועם רכס: כשנותנים לחולה תמיסה ואומרים לו: "זה טוב בשבילך, תיקח", זו רמאות מובהקת.

אבינועם רכס: זה נעשה כל הזמן.

אבינועם רכס: אין התמחות של אנטי-אייג'ינג לא במדינת ישראל ולא בחו"ל.

אבינועם רכס: אני חושב שהשימוש שאתם עושים בcelebrities, ואני מזהה בחדר הזה אנשים מהסוג הזה, זה נורא ואיום, מפני שלאנשים כאלה יש השפעה עצומה על הציבור.

אבינועם רכס: הם לא מבינים את הרע שהם עושים לציבור בזה שהם אומרים שהם מרגישים יותר טוב.

אבינועם רכס: אין בזה אמת.

רני ןייסבורד: אתה טוען טענת שווא.

אבינועם רכס: השוק של האנטי-אייג'ינג מגלגל בארץ 12 מיליון ש"ח בשנה.

אבינועם רכס: חברת הכנסת מאור, אני חושב שהכנסת צריכה לתת את דעתה על זה.

אבינועם רכס: צריכה לצאת מפה קריאה למשרד הבריאות, למחוקקים לשים את הדברים האלה בסדר מסודר.

אבינועם רכס: אסור לרמות את הציבור, ובוודאי ובוודאי אסור לגרום לו נזק.

אבינועם רכס: אני חושב שאסור גם לגנוב את כספו של הציבור על ידי זה שמכניסים בו תקוות שווא לנעורי נצח.

רני וייסבורד: הוגשו לך תלונות?

אבינועם רכס: בלשכה לאתיקה יש תלונות.

רני וייסבורד: אם הבטיחו לאנשים דברים כאלה אז אתה צודק לחלוטין.

ענת מאור: אנחנו פונים לוועדת האתיקה כדי לשמוע כמה תלונות הוגשו.

ענת מאור: חובת ההוכחה היא לא על המתלוננים, אלא על אלה שפותחים את המשרדים ומעבירים את המידע.

ענת מאור: הוועדה לא חייבת ומשרד הבריאות לא חייב לחכות לתלונות כדי לדעת אם יש עבירה על החוק.

ענת מאור: עצם פתיחת המשרד שנותן מידע לא אמין או משווק תרופות או טיפולים של הוכרו זאת עבירה על החוק.

ענת מאור: מה משרד הבריאות עושה על-מנת לאכוף את זה?

בתיה הרן: בשנות ה70- היו טיפולים בסיקצל.

בתיה הרן: אלה היו תאים שהופקו מעוברי כבשים, שהבטיחו הרים וגבעות הן לנעורים והן לאותם ילדים עם תסמונת דאון.

בתיה הרן: אם מישהו יעלה בזיכרון את מה שאז היה, כולל הגעתנו לכנסת, יראה אנלוגיה מסויימת.

בתיה הרן: למרות שהעולם התקדם מאז, אנחנו נמצאים בערך באותו סיפור .

בתיה הרן: רצו להקים אז מכונים, מלונות, בתי הבראה יחד עם משרד התיירות כדי להביא הבראות ושימור נעורים ברמה בינלאומית.

בתיה הרן: משרד הבריאות נקרא אז לבג"ץ על כך שהוא לא מאשר את הטיפול הזה וכמובן שהוא זכה.

בתיה הרן: כל הנושא הזה נפל כמו שהוא עלה.

אריאלה גלוברזון: זה היה אישור לשנתיים באופן זמני ואחר כך ביטלו אותו.

בתיה הרן: האישור, לדעתי, לא ניתן לשנתיים.

בתיה הרן: אולי היה איזה סידור מיוחד.

בתיה הרן: במצב של הבטחות של מעיין נעורים, משרד הבריאות או כל רגולטור אחר לא יכול ללכת אחרי כל רופא, הן מהצד הרפואי והן מהצד התרופתי, ולהגיש תלונות פליליות נגדו על עבירה על התוויה לא מאושרת או על אי מילוי חוק זכויות החולה.

ענת מאור: מי את אומרת אחראי להגיש את התלונות האלה?

בתיה הרן: לגבי השימוש הנכון בתרופות זה האחריות של אגף הרוקחות.

בתיה הרן: עם כוח האדם שיש בידי להבטיח את איכות התרופות ואת השירות של הרוקחים במדינת ישראל, קצרה ידי ללכת אחרי כל רופא כדי לראות מה הוא עושה אצלו בקליניקה.

ענת מאור: אני לא חושבת שהוועדה יכולה לקבל את הנימוק הזה.

ענת מאור: חלק מהאינפורמציה ידועה.

ענת מאור: שמענו אותה עכשיו בוועדה וקראנו אותה גם בתקשורת.

ענת מאור: אם אנחנו מבינים שרושמים הורמון גדילה לא לפי הקריטריונים שאושרו, או שנותנים ג'רוביטל שהיא לא אושרה.

ענת מאור: .

בתיה הרן: התרופה איננה רשומה בפנקס התרופות בישראל.

ענת מאור: אבל לא מכחישים שנותנים אותו, אז איפה הפיקוח?

קריאה: אם זאת לא תרופה אז זה לא צריך פיקוח.

ענת מאור: אבל זה ניתן וזה משווק.

ענת מאור: על מי האחריות להגן על הציבור בפני דבר שהוא לא מאושר?

בתיה הרן: האחריות היא של משרד הבריאות.

מידד גיסין: לא יכול להיות שהטענה של משרד הבריאות תהיה שאין לו כוח אדם לאכוף את התקנות של עצמו.

בתיה הרן: הנושא עלה לפני שנה.

בתיה הרן: זאת הפעם הראשונה שהובא אלי בצורה מסודרת מידע על אותה מכונת טיפול אנטי-אייג'ינג.

בתיה הרן: יש פה סיפור שהוא מעבר למשרד הבריאות ברמה של עבירה על חוק רישוי תכשירים ועבירה על חוק זכויות החולה.

בתיה הרן: יש פה משהו ברמה הלאומית של מסע חינוך של הציבור כדי שלא ייפול בפח, או אם הוא רוצה ליפול בפח שהוא יידע שהוא נופל בפח.

ענת מאור: אני מצטערת שהמנכ"ל והשר אינם פה.

ענת מאור: מסע חינוך ומסע הסברה אלה דברים מאוד חשובים, אבל משרד הבריאות כאחד שמסייע לכנסת לחוקק את החוקים גם אחראי לאכיפה.

ענת מאור: לא מדובר רק על מודעות ציבורית.

רמי רחמימוב: חלק מהדברים שניתנים הם לא תרופות, אלא לקונה שאני חושב שהכנסת צריכה לדאוג לתקן אותה.

רמי רחמימוב: אם מישהו נותן משהו שהוא טוען שזה מרפא וזה לא מופיע בפנקס התרופות, אין בארץ מישהו שישלוט על זה.

אליעזר זנדברג: מה קורה בחו"ל בעניין הזה?

מיכאל דור: אותה בעיה.

מיכאל דור: תוספי מזון שלא מוגדרים כתרופות הם לכאורה באחריות משרד המסחר והתעשייה או משרד החקלאות.

מיכאל דור: לנו אין שליטה על זה.

מיכאל דור: יש פה בעיית חקיקה שאין לנו תשובה לגביה.

מידד גיסין: יש הרבה אריזות שכתוב עליהן את המילים "באישור משרד הבריאות".

מידד גיסין: לפחות תפעלו לגבי המוצרים שכתוב עליהם באישור משרד הבריאות והם אינם באישור משרד הבריאות.

אירית פורז: האישור ניתן במשרד הבריאות לרכיבים שאינם רעילים.

מידד גיסין: זה לא כתוב על האריזה.

אירית פורז: לפני 10 ימים התקיימה פה בבניין ישיבה, בראשותה של גברת סופה לנדבר, ומשרד הבריאות דיווח שמה שהם הולכים להעביר עכשיו כתקנות זה לחייב את כל המפרסמים לכתוב אם המסר שבתכשיר הוא באישור משרד הבריאות, ואם לא, אז שהמסר לא אושר על ידי משרד הבריאות.

אירית פורז: בהחלט יש פה הטעייה של הציבור, שהתחילו לטפל בה.

בתיה הרן: אני יכולה להגיש תלונה למשטרה, לא מעבר לזה.

בתיה הרן: הרבה פעמים אני מגישה תלונה והיא נסגרת מחוסר עניין לציבור.

מידד גיסין: לא שואלים את הציבור.

בתיה הרן: יש פה בעיה שהיא הרבה מעבר לאגף הרוקחות, למשרד הבריאות.

בתיה הרן: עובדה שבארצות הברית הנושא נשלט על ידי אנשי הממון וההון שמכתיבים לסנטורים מה כן ומה לא.

אליעזר זנדברג: הם לא רושמים את הדברים האלה?

בתיה הרן: הדברים האלה לא רשומים בארצות הברית.

אליעזר זנדברג: אבל יש אישור של גוף אמריקני.

בתיה הרן: אין אישור של הFDA לא למלטונין שנמכר שם בכל חנות ולא לשום דבר אחר.

בתיה הרן: הgroath hormon רשום במדינת ישראל לילדים שחסר להם groath hormon.

בתיה הרן: כל מה שעושים עם groath hormon שלא לפי ההתוויה, זה שימוש שלא לפי ההתוויה.

בתיה הרן: בארצות הברית מותר להשתמש בתרופות of label.

ענת מאור: ובארץ?

בתיה הרן: בארץ אסור להשתמש בתרופות of label.

בתיה הרן: לרוץ אחרי כל רופא מה הוא עושה אצלו בקליניקה זה דבר אנחנו לא יכולים לעשות.

בתיה הרן: אחרי שהובא לידיעתנו הנושא, אנחנו.

בתיה הרן: .

מידד גיסין: אף אחד לא מודה שהוא מטפל בgroath hormon.

מידד גיסין: אין שום פירסום רשמי על הדבר הזה.

מיכאל דור: במזרח ירושלים את יכולה לקנות groath hormon באיזה כמות שאת רוצה.

אליעזר זנדברג: צריכה להיות איזו שהיא סינכרוניזציה ביננו לבין העולם כולו.

אליעזר זנדברג: אני תמיד שואל את עצמי מה קורה במקום אחר בתבל.

אליעזר זנדברג: אני מבין שיש מקומות שהדברים מותרים ויש מקומות כמו ישראל שהדברים אסורים.

רני וייסבורד: הורמון הגדילה מותר לשימוש בארצות הברית.

ענת מאור: ובאירופה?

רני וייסבורד: באירופה זה כמו אצלנו.

רני וייסבורד: בארצות הברית הFDA אישר את זה.

רני וייסבורד: 2 וחצי מיליון אמריקניים מקבלים זריקות של הורמון גדילה.

אליעזר זנדברג: יש פה שאלה עקרונית של מדיניות – האם אנחנו עושים מדיניות נפרדת מהעולם או לא, ועד כמה אנחנו מחוברים לעולם.

אליעזר זנדברג: אני לא יודע מה טוב ומה לא טוב.

אליעזר זנדברג: חייבת להיות סינכרוניזציה מושלמת.

מיכאל דור: יש.

מיכאל דור: ההכרה של הFDA מוכרת אצלנו.

אליעזר זנדברג: אני אומר לך בוודאות שלא.

בתיה הרן: מותר להשתמש בארצות הברית of label, מה שאסור בישראל.

אליעזר זנדברג: למה ברגע שניתן מרשם לא בצורה נכונה הרשיון לא נלקח מהרופא?

בתיה הרן: לא ראינו את זה.

בתיה הרן: הבעיה היא שהכל במחתרת.

אליעזר זנדברג: זה מדהים אותי שכל העולם יודע חוץ מכם.

אליעזר זנדברג: זה נשמע לא הגיוני.

אליעזר זנדברג: אם אתה רואה את המודעה בעיתון אתה צריך לחייג .

אליעזר זנדברג: זה חלק מהעבודה שלכם.

יעקב גינדין: הנושא שאנחנו דנים בו הוא רחב.

יעקב גינדין: אנחנו תוקפים בעיות שונות בלי להתמקד.

יעקב גינדין: יש 3 בעיות עיקריות.

יעקב גינדין: בעיה אחת היא איך אנחנו מתייחסים ואיך אנחנו בודקים את הבעיה האתית.

יעקב גינדין: אפשר לראות המשך של זה בהתבטאות בתקנות, בחקיקה ובאכיפה.

יעקב גינדין: דבר שני זה ההתיחסות שלנו לאנטי-אייג'ינג כתופעה ולביטוי החברתי והכלכלי של זה.

יעקב גינדין: הדבר השלישי הוא שאנחנו גולשים לחומרים ספציפיים.

יעקב גינדין: לגבי חומרים ספציפיים יש התייחסויות שונות במדינות שונות.

יעקב גינדין: אדם קיבל פרס נובל ב1976 על כך שהוא מצא את הקשר בין קו-אנזים Q10 לאי ספיקת לב.

יעקב גינדין: זה התפרסם בעיתונים מיוחדים.

יעקב גינדין: זה הוכנס לסל של האנטי-אייג'ינג.

יעקב גינדין: אני פוחד שהעליהום הזה יתקוף גם את הנושא הזה.

יעקב גינדין: במדינות סקנדינביה לא נכנסים לתוכנית השתלת לב בלי שהחומר הזה היה בתוך התרופות שהאנשים השתמשו.

יעקב גינדין: אני מדבר על חומר בודד שבמקרה עסקתי בו.

דורון גרפינקל: לא כאנטי אייג'ינג לכולם.

יעקב גינדין: לא כאנטי אייג'ינג.

יעקב גינדין: אנחנו צריכים לראות את התמונה במסגרת הרפואה הנכונה, במסגרת המומחים הראויים ברפואה פנימית, ברפואת המשפחה, בגריאטריה, בנוירולוגיה, בקרדיולוגיה.

יעקב גינדין: צריך לאפשר לרופאים לשקול ולטפל.

יעקב גינדין: אני מציע שהעליהום על החומרים הספציפיים לא ייכנס לדיון הזה, כי אנחנו עלולים לעשות שגיאות.

יעקב גינדין: הנושא של מה רושם רופא בקליניקה שלו זה להכנס לתוך האינטגרטי המקצועי והידע המקצועי.

יעקב גינדין: צריך להיזהר בעניין הזה.

יקי עזריה: אני מסכים עם הפרופ' הנכבד, שלכל רופא צריך שיהיה האינטגרטי והיושר המקצועי והאישי להגיד למטופל מה בדיוק הוא מקבל, ומה מהדברים שהוא מקבל יכולים לעזור ואיך הם לא יכולים לעזור.

יקי עזריה: אני מסכים שלא ניתן להגיד למטופל "תיקח את זה, זה טוב בשבילך" ואחר כך לתת למטופל לשבור את הראש מה הוא מקבל.

יקי עזריה: כל רופא צריך להגיד למטופל מה הוא מקבל.

יקי עזריה: המטופל צריך להחליט אם הוא רוצה לקבל את העניין או לא.

יקי עזריה: אנטי אייג'ינג זה לא לתת ג'ירוביטל, אלא זה איך ניתן למנוע חלק מהמחלות שעלולות להתרחש כתוצאה מחוסרים מסויימים בגוף.

יקי עזריה: אני לא חושב שאנטי-אייג'ינג זה איזו שהיא דרך שבה נותנים 1,2,3, אלא זאת צורה שבה בודקים את המטופל, מסבירים לו על פעילות גופנית שהוא יכול לבצע, על צורה של חיים נכונים, על תזונה נכונה.

יקי עזריה: הג'ירוביטל, למרות שהוא לא רשום, הוא לא לא חוקי.

יקי עזריה: הוא תוסף מזון שניתן.

יקי עזריה: לגבי הפירסום של המפורסמים.

יקי עזריה: יש הרבה מפורסמים שמפרסמים שמסטיק מוסיף סידן, שגבינה מוסיפה סידן.

יקי עזריה: זה חלק משיטת שיווק.

יקי עזריה: העניין הזה מקובל בכל העולם.

יקי עזריה: אני לא חושב שזה לא אתי לפרסם celebrity שעושה טיפול רפואי.

יקי עזריה: מי שמגיע לרופא והרופא מעמיד בפניו את האמת מאחורי הטיפול שהוא מקבל, מעמיד בפניו את כל המידע הרפואי האלטרנטיבי, פועל נכון.

יקי עזריה: המטופל יחליט.

יקי עזריה: אני מזמין אתכם לביקור כדי לראות שמה שנעשה זה רפואה מונעת, לא קסמים, לא שקרים.

יקי עזריה: הכל נעשה בצוה הכי ישרה והכי אמינה שיכולה להיות.

ענת מאור: אני מצטערת שהגברת שהגישה תלונה ויצאה נפגעת מהטיפול החליטה מטעמיה היא לא להגיע לישיבה.

ננסי ברנדס: החלטתי לקבל את הטיפול, כי לא נראה לי הגיוני שאת האוטו אני מביא לטיפול ואת הגוף שלי לא.

ננסי ברנדס: יום אחד כשהייתי בארצות הברית פגשתי חבר שסיפר לי על האנטי-אייגי'נג.

ננסי ברנדס: אמרתי שאני חייב לעשות את זה.

ננסי ברנדס: אין לי שום ציפיות שאני אראה יותר צעיר.

ננסי ברנדס: אמרתי לעצמי שאני חייב להאכיל את עצמי בוויטמינים כי יש סיכויים שזה יעזור.

ננסי ברנדס: אני לא מקבל זריקות אלא איזה ספריי מתחת ללשון.

ננסי ברנדס: זה ספריי לעידוד ייצור הורמון הגדילה.

אבינועם רכס: מה הוא מכיל?

ננסי ברנדס: זה כמו לשאול את הפציינט אם הוא יודע מה מכיל אקמול.

אבינועם רכס: החולים שלי יודעים מה הם לוקחים.

אבינועם רכס: אני לא מכיר דברים שנספגים דרך הלשון ומעודדים groath hormon.

רני וייסבורד: זה בוסטר שמכיל אלארג'נין, אמינו אינסיד..

אבינועם רכס: הם מתפרקים בקיבה.

רני וייסבורד: אמינו אינסיד אין לו לאן להתפרק.

אבינועם רכס: הוא גם לא מפעיל את הgroath hormon.

דורון גרפינקל: אין עבודה מבוקרת שזה בכלל עושה משהו.

רני וייסבורד: אני מבקש מכם לקרוא את הספרות המקצועית.

אבינועם רכס: אלארגנין דרך הפה מעלה groath hormon?

אבינועם רכס: זה fake.

רני וייסבורד: אנחנו לוקחים דגימות לפני טיפול ותוך כדי טיפול ורואים את ההבדלים.

ננסי ברנדס: אני עושה בדיקות דם כל 3 חודשים.

ננסי ברנדס: לפי מה שהרופאים שלי מספרים אני בשיפור בכל המערכות שלי.

מרדכי רביד: הם הסבירו לך איזה מערכות ומה השתפר?

מרדכי רביד: לאיש הזה אין מושג מה עושים איתו, באיזה מערכות מדובר, והוא קורבן תמים שמשתף פעולה כי הוא מתפרסם ויש לו מודעות בעיתון.

ננסי ברנדס: אני יכול להגיד לכם שאני מרגיש נהדר, מיום ליום יותר טוב.

צבי לבנון: אני לא רופא.

צבי לבנון: אני בן 71.

צבי לבנון: אני יודע שהאנטי-אייג'ינג הכי טוב הוא שאני במצב כלכלי תקין, במצב מוראלי תקין ובמצב חברתי תקין.

צבי לבנון: זה גורם לי פחות לחץ דם, גורם לי לעשות יותר ספורט ולהיות יותר מבסוט.

צבי לבנון: זה האנטי-אייג'ינג הכי חשוב.

צבי לבנון: אני מתפלא שדווקא בנושא הזה אף אחד מהגופים לא בא ואמר שאסור לפגוע בפנסיה של הזקן, ברמת חייו.

צבי לבנון: הבחור בן ה20- משתכנע לחסוך לפנסיה, אבל כשהוא מגיע לפנסיה דופקים לו את הפנסיה.

צבי לבנון: בזה צריך לדון.

עמיאלה גלוברזון: בדיון כאן כולם התייחסו למדינת ארצות הברית.

עמיאלה גלוברזון: אני רוצה להזכיר לכם שארצות הברית נמצאת מבחינת תוחלת החיים במקום נמוך ביחס למדינות מערביות אחרות כאשר אנחנו ביניהן.

עמיאלה גלוברזון: אנחנו לא צריכים לקחת את ארצות הברית כדוגמה לדברים שנוגעים לזיקנה ולתוחלת חיים.

עמיאלה גלוברזון: באתי הנה כדי לדון בקידום המחקר בזיקנה, זה מה שהיה כתוב על טופס ההזמנה.

עמיאלה גלוברזון: לצערי, אנחנו כמעט לא נגענו בזה, נגנעו יותר בנושאים של אנטי-אייג'ינג.

עמיאלה גלוברזון: אני מציעה שבוועדה הזאת תקויים ישיבה שתוקדש לנושא של מחקר וזיקנה.

עמיאלה גלוברזון: בחודש אפריל היו ועידות בוולנסיה ובמדריד.

עמיאלה גלוברזון: אנחנו יכולים לקחת את ההמלצות שלהן כניירות עבודה ולטפל בנושא הזה בצורה רצינית כפי שמתבקש.

מידד גיסין: תפקידו של משרד הבריאות, גם אם אין לו מספיק כוח אדם, לטפל בדברים האלה, בטח כאשר הם עולים על סדר היום.

מידד גיסין: דובר פה על גריאטריה.

מידד גיסין: הגיע הזמן שכל נושא הגריאטריה יעבור ממשרד הבריאות לקופות החולים.

מידד גיסין: אם היינו עושים דיון רציני בנושא גריאטריה היו עולים כמה נתונים שהם בכלל לא מקובלים במדינה נאורה או במדינה שמתיימרת להיות מדינה נאורה.

איריס ראסולי: יש לנו המלצות מטעם המועצה הלאומית לגריאטריה בתחום קידום הבריאות ומניעת מחלות בזיקנה.

איריס ראסולי: ההמלצות כוללות פעילות גופנית, תזונה וכו'.

איריס ראסולי: ההמלצות האלה מבוססות על המלצות בינלאומיות.

יוסי ברגמן: שינוי השמות של קופות החולים הגדולות לא היו סמנתיקה בלבד.

יוסי ברגמן: המשמעות של זה היא שהקופה מעורבת ומשתפת את החבר בבריאות שלו, באורח החיים שלו, עושה רפואה מונעת ומקדמת הזדקנות מוצלחת.

אבינועם רכס: אז למה היא הפכה את החולה ללקוח?

יוסי ברגמן: יש חבר, יש מבוטח.

יוסי ברגמן: לשם לקוח אין קונוטציה שלילית.

יוסי ברגמן: זה חלק מתפיסה של העצמת החבר.

מידד גיסין: אנחנו היינו מצפים שקופות החולים ישנו את המדיניות שלהן ויפעלו לא רק בדברים הכלכליים שעליהם אתה מדבר, אלא גם בטיפול בחולים הקשים.

יוסי ברגמן: לא שמעת אותי אומר מילה אחת כלכלית.

ענת מאור: כולנו מחוייבים- הציבור, קופות החולים ומשרד הבריאות - ל"והדרת פני זקן".

ענת מאור: צריך לראות את הזיקנה כחלק מהחיים.

ענת מאור: אנחנו מבינים שכל הנסיונות לדבר רק על נעורי נצח כשלו, מטעים ויוצרים אשליה.

ענת מאור: אני חושבת שדבריו של צבי לבנון נכונים.

ענת מאור: הבריאות הכי טובה לזיקנה היא קודם כל מחוייבות חברתית, כלכלית, בטחונית, מוסרית, תרבותית לכלל אזרחי ישראל ולגמלאים בתוכם.

ענת מאור: כל הנושא של פנסיה חובה וכל הנושא של ביטול הפטור לסעד הם חלק מהפתיחה ומהאג'נדה הכללית של הדיון.

ענת מאור: אנחנו פונים לאקדמיה ללשון לשנות את הביטוי "גיל הבלות" לגבי הנשים, ולהציע בדרכים המקובלות גיל אחר שיתן כבוד ל52%- מהאוכלוסייה המזדקנת בישראל.

יעקב גינדין: אפשר לקרוא לזה גריאטריה מונעת.

ענת מאור: כיושבת-ראש ועדה שעקבה אחרי הנושא בתקשורת, אני מופתעת ממיעוט הטיפול של משרד הבריאות בסוגייה כל כך קריטית שכבר מזה שנתיים, שלוש בתקשורת.

ענת מאור: זה לא מתחת לשולחן, זה מעל השולחן.

ענת מאור: לא קיבלנו תשובות מספקות ממשרד הבריאות.

ענת מאור: אני מבקשת להעביר לנו את מספר התביעות.

ענת מאור: הוועדה תובעת ממשרד הבריאות להתקין תקנות לגבי מי רשאי לעסוק ברפואה של הגריאטריה המונעת או הארכת יכולת התפקוד הבריאותי וכו'.

ענת מאור: מה שהוצג על ידי ד"ר דורון גרפינקל מקובל על הוועדה.

ענת מאור: אין ספק שצריך להתמקד בריכוז מאמצים לגבי הארכת יכולת הבריאות או התפקוד הבריאותי.

יעקב גינדין: האיגוד הגריאטרי הגיש נייר עמדה.

ענת מאור: אמרתי שהמשך הטיפול בנושא יהיה במשותף עם ועדת העבודה והרווחה, יתכן אפילו רק על ידה.

ענת מאור: אנחנו רוצים תשובה לגבי סל התרופות הרשמי והמוכר על ידי הגורמים המוסמכים היום.

רמי רחמימוב: אני חושב שמה שצריך שיהיה זה מי מרשה להכריז על תוסף מזון כמשהו בעל ערך רפואי.

רמי רחמימוב: זאת הנקודה המרכזית.

ענת מאור: אני מקבלת את התיקון.

ענת מאור: אנחנו פונים באופן רשמי למשרד הבריאות על-מנת שיבדוק איזה דברים חשוב שיהיו חלק מסל הבריאות בכניסה לתוך ההזדקנות.

ענת מאור: הוועדה נוכחה לראות כי המכונים שעוסקים היום ברפואה של אנטי-אייג'ינג מתקיימים מחוץ לתחום הרפואה המוכרת במדינת ישראל.

ענת מאור: הוועדה רושמת לפניה שהיא קיבלה מידע מוסמך על כך שאין בארץ ובעולם התמחות רפואית מוכרת בתחום האנטי-אייג'ינג.

ענת מאור: אני מבקשת שהמידע הזה יגיע לידיעת כלל הציבור.

ענת מאור: ננסי ברנדס הוא אזרח פרטי והוא יעשה את שיקול דעתו.

ענת מאור: ההתרשמות שלי כיושבת-ראש הוועדה היא שחלק מהפעולות ברפואת האנטי-אייג'ינג שמתבצעות היום, מעבר לרפואה הגריאטרית הרגילה, הן פעולות שאינן נסמכות על מחקר.

ענת מאור: להראות לנו ספר מסויים זה לא מחקר.

ענת מאור: אין לנו הוכחות שזה לא מסכן את החולים.

ענת מאור: הוועדה מוציאה אזהרה לצורכים ולצורכות.

ענת מאור: חובת חשיפת המידע היא על המכונים.

ענת מאור: העברת מידע לצרכן ולצרכנית מה הם מקבלים ואי הסתרת מידע שיכול להטעות הם דברים בסיסיים.

ענת מאור: לא התרשמתי שזה נעשה.

ענת מאור: הסתרת מידע גורמת לצרכנים לקבל החלטות לא מספיק שקולות.

ענת מאור: הוועדה לא קיבלה מידע לגבי מי אחראי על האכיפה, מי מגיש תביעות או מסייע לאזרחים שרוצים להתלונן.

ענת מאור: אנחנו מברכים על הגישה של קופות החולים.

ענת מאור: אנחנו מבקשים לקבל דיווח בישיבות הבאות באיזו מידה קופות החולים תורמות את תרומתן בסיוע להארכת הבריאות, לא רק למניעת מחלות.

ענת מאור: אנחנו פונים למשרד המדע להעמיק את תקציבי המחקר והבריאות בנושא זיקנה.

ענת מאור: אנחנו דורשים לתת תקציבים כך שהמידע הזה יעמוד לרשות הציבור ולרשות האירגונים הרפואיים כמתחייב.

ענת מאור: על פי המידע שקיבלנו, צריך זהירות יתר בכל הטיפול בנושא הארכת הבריאות או עיכוב ההזדקנות במובן שלא ייכנסו ולא ישתרשו דימויים שפוגעים בכבוד האישה וחירותה יותר מאשר בכלל האוכלוסייה.

ענת מאור: שמענו את הרגישויות הנוספות בעניין הזה.

ענת מאור: זאת אחת הישיבות שאני יוצאת בתחושה מאוד קשה ממנה.

ענת מאור: אני מרגישה שיש פה שוק אפור- אם לא שחור - מבחינה מקצועית.

ענת מאור: באתי פחות מודאגת לישיבה ממה שאני יוצאת ממנה.

ענת מאור: השוק הזה מתקיים על פני השטח, בפירסומים ובמודעות.

ענת מאור: אני חושבת שכל אדם אחראי לחייו, ואני חושבת שהארכת הבריאות של כולנו היא יעד ראשון במעלה, במיוחד לאלה שקרובים לגיל הזה, לכן אני מברכת את העמותה לתהליכים התלויים בגיל.

ענת מאור: מכונים יקרים, אין לכם מקום להירגע.

ענת מאור: אני פונה אליכם שתעשו בדק בית עצמי, ואני פונה למשרד הבריאות על מנת שיפעל לאכיפה.

רני וייסבורד: אנחנו עובדים אך ורק לפי הguide line של american academy.

ענת מאור: אמרת לוועדה שההסתדרות הרפואית בארצות הברית לא הכירה בכך.

ענת מאור: אנחנו נותנים גיבוי מוחלט לכך שבמדינת ישראל הנוהג הוא שמה שהוא התוויה לא מאושרת הוא לא דבר מאושר.

רני וייסבורד: אנחנו מקבלים את זה.

רני וייסבורד: אין פה חילוקי דיעות.

ענת מאור: אנחנו לא מאמצים את המדיניות ההפוכה הנהוגה בארצות הברית.

רני וייסבורד: יש לי את אותה אחריות מקצועית ואישית כלפי כל מטופל כמו לכל רופא אחר.

ענת מאור: לא השתכנעתי שזה כך.

רני וייסבורד: יש מיליונים של אנשים שמטופלים ומרגישים טוב.

רני וייסבורד: לכל מטבע יש שני צדדים.

רני וייסבורד: הצד השני של המטבע הוא שאנחנו עושים טוב לאנשים, אנחנו עושים רפואה מונעת, עוזרים ומונעים מחלות.

ענת מאור: יש מכון פרטי ויש משרד הבריאות.

רני וייסבורד: כל הרופאים בארץ עובדים בקופת חולים?

הווי ליטווין: אני מבקש להביע התנגדות לכך שאמרו שההזדקנות היא קטסטרופה.

הווי ליטווין: בישראל יש 10% זקנים.

הווי ליטווין: בארצות מערב אירופה שיש 17% או 18% לא מתייחסים להם כקטסטרופה ולא כבום קטסטרופאלי.

הווי ליטווין: מדובר באתגר אנושי שכל חברה עומדת בפניה.

הווי ליטווין: אני מבקש שהוועדה תדגיש את החיוב שבעניין.

ענת מאור: אם מישהו אמר את הביטוי.

ענת מאור: .

דורון גרפינקל: זה עניין מדעי.

ענת מאור: תקבל את דעתו לגבי המינוח עצמו.

דוד גרפינקל: אין לי שום בעיה.

ענת מאור: אנחנו ננסח את זה באופן חיובי.

דורון גרפינקל: שזה יהיה "the geriatric boom chalange.

יעקב גינדין: שמענו על אקדמיה, שמענו על עמותה.

יעקב גינדין: יש היום שני גופים שרשומים, מוכרים ומאגדים את האנשים שעוסקים היום בתהליכים.

יעקב גינדין: זה האיגוד הגריאונטולוגי הישראלי והאיגוד הגריאטרי הישראלי.

יעקב גינדין: עם כל הכבוד לעמותה, היא התארגנות פרטית.

ענת מאור: אנחנו בעצם פונים אליכם להוביל את כל הדיונים ואת כל התהליך.

איריס ראסולי: שירותי הרפואה לאוכלוסייה הגריאטרית כבר נמצאים בקופה.

איריס ראסולי: בקשה תחליפי את זה לאשפוז הסיעודי.

ענת מאור: תודה לכולם.