הוועדה המיוחדת לענייני מחקר ופיתוח מדעי וטכנולוגי, כנסת 15, פרוטוקול מספר 88, 2002-05-28 13:00

ענת מאור: אני רוצה להדגיש שהישיבה מיועדת למאבק כולל בנושא הפדופילים ועברייני המין.

ענת מאור: לא נקראנו רק לרגל האירוע הטראומתי והחמור שקרה לפני כעשרה ימים, אלא אנחנו מלווים את הנושא ולפי עניות דעתי זו ישיבה שלישית שאנחנו מקיימים בנושא ומקבלים דיווח תמידי.

ענת מאור: הישיבה היום מורכבת משתי ישיבות נפרדות.

ענת מאור: הנושא הראשון, פרוטוקול 88, הוא בנושא השלכות המחקר אודות טיפול תרופתי בעברייני מין.

ענת מאור: אנחנו היינו עדים לממצאים מחקריים ושמחנו לשמוע מהתקשורת על מחקרים שכבר נעשים בארץ.

ענת מאור: לשם כך הוזמנו לישיבה פרופסור אליעזר ויצטום מהפקולטה למדעי הבריאות באוניברסיטת בן-גוריון ופרופסור אריאל רסלר מהמחלקה לאנדוקרמינולוגיה אשר יתייחסו לנושא וידווחו לנו מה קיים באופן אמין ומהימן.

ענת מאור: קיבלנו חומר רקע מחברת התרופות עצמה והמידע שפורסם הוא על-דעתה.

ענת מאור: לאור שמיעת המומחים נראה מה עמדתנו ודעתנו.

ענת מאור: תופעת עברייני המין החוזרים היא כל כך קריטית, שאם נשתכנע שיש מקום להעביר את המלצתנו לשר הבריאות בדבר הכנסה לשימוש תרופה שעברה בדיקות וממצאים מחקריים, בהחלט נעשה כן.

ענת מאור: בהקשר זה אני רוצה לעדכן את המוזמנים על הליך מקביל שנעשה בוועדת החוקה חוק ומשפט שיש לה זכות להיות אחד מהיוזמים, כאשר היוזמים הם אנכי, חבר הכנסת זבולון אורלב, חברת הכנסת תמר גוז'נסקי וחבר הכנסת נחום לנגנטל.

ענת מאור: עוד בכנסת ה14- העברנו יוזמות להצעת חוק לגבי יידוע על עברייני מין, אולם לצערי הרב הממשלה לא שיתפה פעולה בקצב מספיק מתקדם ועוד קורבנות נפלו.

ענת מאור: בכנסת הנוכחית עברה הצעת החוק של חבר הכנסת יובל שטייניץ בקשר לאיסור העסקת עברייני מין במוסדות חינוך והחוק הזה קיים.

ענת מאור: לשמחתי הממשלה התחילה להבין שמוכרחים לקדם את החוקים שלנו ויש לנו הצעת חוק שהוכנה כבר בוועדת חוקה חוק ומשפט לקריאה ראשונה וצריכה להגיע למליאת הכנסת, דבר שאני מקווה שיקרה לפני צאת הכנסת לפגרה.

ענת מאור: נדמה לי שהצעת החוק הזו היא טובה ומתייחסת לסוגייה הזו של טיפול תרופתי.

ענת מאור: הצעת החוק הזו טרם עברה קריאה ראשונה במליאה.

ענת מאור: גם אנחנו התחייבנו – כחברי כנסת פרטיים שמציעים אותה – להמתין עד סוף שנת 2002 להצעת חוק ממשלתית.

ענת מאור: עם זאת אנחנו בהחלט מתקדמים בינואר 2003 לקדם את הצעת החוק אם הממשלה לא תגיש את הצעתה היא, כך שבאמת נביא בשורה.

ענת מאור: הדבר השני שקיים בהצעה הוא נושא היידוע, כולל הגדרות רמת מסוכנות, שזו תרומה שהממשלה תרמה להצעת החוק וזה מאוד חשוב.

ענת מאור: זה לא מעניין הוועדה שלנו, אבל הנושא נדון בוועדת חוקה חוק ומשפט שהיא אמונה על קידום הצעת החוק.

ענת מאור: הנושא השלישי, ובנושא זה תדון הישיבה השנייה שלנו היום, פרוטוקול 89, הוא המאבק למיגור תופעת הפדופילים באינטרנט.

ענת מאור: בנושא זה לפני כששה-שמונה חודשים שמענו את סגן-ניצב מאיר זוהר שאמר לנו שאין צוות ואין תקציב.

ענת מאור: כבר אז הודענו ואני חוזרת ומודיעה שנבקש לקבל דיווח כדי לדעת מה נעשה בכיפה, מה נעשה למיגור הנושא, הקשר עם מדינות אחרות וסוגיות אחרות שחברי הוועדה או הנוכחים כאן יעלו.

ענת מאור: הוועדה זירזה את הנושא כי אני אישית התוודעתי עליו כשהייתי ראש השדולה למען הילד ואנחנו יודעים שזו מכת מדינה אמיתית.

ענת מאור: קיבלנו את הנתונים העדכניים מהמשטרה – ואני מדברת רק על נתונים ולא על שמועות או על נתון שפרסמה חברת התרופות, נתון שאני חושבת שהוא קצת גורף – ואין ויכוח על כך ש700- עברייני מין נמצאים כרגע בבתי-הכלא.

ענת מאור: זאת אומרת, 700 עתידים להשתחרר ואז החזרה של עבריינות מין היא חלק מנושא הדיון.

ענת מאור: אין ויכוח על כך שנפתחו בשנת 2000 כ2,500- תיקים בנושא עבירות מין ועוד כ700- תיקים או מעל 700 תיקים בנושא התעללות בקטינים שחלקם גם התעללות מינית.

ענת מאור: אלה נתונים שהכנסת והחברה לא יכולה להישאר אדישה אליהם, שלא לדבר על כך שמאחורי כל נתון סטטיסטי יש סיפור אישי כואב וקשה שמחייב את כולנו להתגייסות לטיפול בנושא.

אליעזר ויצטום: אני עוסק בנושא הזה למעלה מ15- שנים כאשר באותה תקופה שירות המבחן פנה אלי וביקש התערבות שלי אחרי שאף פסיכיאטר לא רצה לגעת בנושא הזה.

אליעזר ויצטום: אני שמח שבשנים האחרונות פיתחנו את הכלי הזה כאשר מדובר בתרופה שבעצם גורמת לכך שההורמון הגברי – הטסטורון – יורד לרמות נמוכות ביותר והתוצאה של הדבר הזה היא שהאנשים האלה, שיש להם דחף פנימי גם גבוה מאוד וגם סוטה, בעצם הדחף המינוי שלהם כמעט נעלם ואתו נעלמת כל ההתעסקות העודפת בנושאים המיניים שזה כולל גם פנטסיות, גם תוכניות, גם אוננות של האנשים האלה מספר פעמים ביום.

אליעזר ויצטום: אם כן, כל ההתעסקות הולכת ודועכת.

אליעזר ויצטום: עד שלא רואים את זה, קשה מאוד אפילו להאמין.

אליעזר ויצטום: אצל האנשים האלה הנושא הזה היה קודם לכן נושא מרכזי בחייהם ושלט על כל חייהם, אבל עכשיו מפנה להם מקום לדבר אחר.

אליעזר ויצטום: במשך השנים השתכנעתי שיש תת-קבוצה אחת של האנשים האלה שהם באמת חולים.

אליעזר ויצטום: האנשים האלה נופלים בקטגוריות של המחלות עם קלסיפיקציות פסיכיאטריות בינלאומיות מקובלות, אבל חשוב להבין שאת הקבוצה הזו אפשר לחלק לשלוש תת-קבוצות: 1.

אליעזר ויצטום: אנשים שסובלים מפדופיליה, מציצנות, חשפנות, ויש להם פחות או יותר רק את הבעיה הזו.

אליעזר ויצטום: זו תת-קבוצה מאוד חשובה ולה אפשר לעזור.

אליעזר ויצטום: 2.

אליעזר ויצטום: תת-קבוצה שנייה היא יותר בעייתית, אבל עדיין ניתן לעזור לה.

אליעזר ויצטום: אלו הם אנשים שסובלים גם ממחלות פסיכיאטריות קשות כמו סכיזופרניה, מניה-דיפרסיה וגם הפרעות בדחף מיני.

אליעזר ויצטום: 3.

אליעזר ויצטום: תת-קבוצה שלישית כוללת אנשים מאוד בעייתית.

אליעזר ויצטום: מדובר באנשים שהם גם פוגעים פגיעות מיניות והם גם סובלים מהפרעות אישיות קשות.

אליעזר ויצטום: כאן אני בכלל לא משוכנע שהטיפול הזה יכול לעזור, דבר שעדיין לא נבדק ויש לכך כל מיני שיקולים לכאן או לכאן.

אליעזר ויצטום: לגבי תת-הקבוצה הראשונה אני יכול לומר לכם שאנחנו טיפלנו עד היום בכששים אנשים כאלה, כאשר פרסמנו לגבי שלושים ולדעתי העבודה הזו קיבלה לגיטימציה בינלאומית באחד העיתונים הרפואיים החשובים ביותר בעולם, שם בעצם נתנו את הלגיטימציה לסוג הזה של העבודה.

אליעזר ויצטום: המדגם שלנו כלל מדגם של אנשים מאוד קשים שחצי מהם כבר ישבו בבית-הסוהר, שהיו להם כבר 15 שנים עבר של התעסקות סוטה בנושאים האלה ושלושים אחוזים מהם היו אנשים שבעצמם עברו התעללות מינית.

אליעזר ויצטום: אם אנחנו נטפל באנשים האלה, נמנע יצירה עתידית של חלק מהאנשים שסובלים מהבעיות האלה מכיוון שאנחנו יודעים שלפחות שלושים אחוזים מהם עברו בעצמם התעללות מינית.

אליעזר ויצטום: על-ידי כך שנטפל, ניתן מניעה ראשונית.

אליעזר ויצטום: אנחנו גם סבורים שבנוסף לטיפול התרופתי צריך להיות ליווי של התערבות פסיכולוגית.

אליעזר ויצטום: זה יכול להיות ברמה קוגניטיבית התנהגותית וזה אומר ללמד אותם לא להיכנס לסיטואציות מסוכנות, גם בזמן הטיפול וגם אחרי הטיפול.

אליעזר ויצטום: זה מאוד מאוד חשוב שלא יקבלו רק זריקות אלא הטיפול יהיה מלווה בסוגים מסוימים של פסיכותרפיה וזה באמת מה שעשינו עם שלושים אנשים ואנחנו משתדלים לעשות את זה גם עם האחרים.

אליעזר ויצטום: יחד עם זאת צריך לקחת בחשבון שישנם היום במצב הקיים כמה מכשולים.

אליעזר ויצטום: קודם כל, ישנה תת-קבוצה שבחוק כלל לא התייחסו אליה.

אליעזר ויצטום: למרות שבמשרד הבריאות אומרים שזה רק עניין של כסף, אני כן רוצה לשים את הנושא הזה על השולחן.

אליעזר ויצטום: דעו לכם שיש כמה מאות אנשים בשנה שרוצים טיפול, הם לא ידועים למערכת, הם מרגישים רע מאוד עם מה שהם עושים והם אולי עם פסיכו-פתולוגיה פחות קשה ולהם אפשר לעזור.

אליעזר ויצטום: הסיבה היחידה שהם לא מקבלים היום טיפול היא בגלל שאין להם כסף לממן את מחיר הזריקה.

אליעזר ויצטום: אני באופן אישי עברתי כמה מהפכים.

אליעזר ויצטום: הייתי בהתחלה יותר אופטימי וחשבתי שאולי אפשר יהיה להפסיק את הטיפול ולעשות שינויים, אבל היום אני יודע – ואני לא אומר את זה בלב קל – שלחלק מהאנשים האלה יש עוצמה כזו של דחף מיני שהם יצטרכו את התרופה לתקופות ארוכות.

אליעזר ויצטום: אני אומר לכם שלראות אנשים כאלה עם טיפול ובלי טיפול, אלה לפעמים שני אנשים שונים לחלוטין כי מתרחש גם שינוי ברמת האישיות.

אליעזר ויצטום: שאלו אותנו גם בוועדה העליונה איך זה יכול להיות שהתרופה כל כך יעילה.

אליעזר ויצטום: המטפאורה שאני משתמש בה היא מטפאורה שכולכם מכירים.

אליעזר ויצטום: זה כמו עם המכונית והבנזין.

אליעזר ויצטום: המכונית לא נוסעת אם אין בנזין.

אליעזר ויצטום: הטסטורון בהרבה מאוד מובנים אצל הגבר הוא הבנזין של המכונית וכאשר אין טסטורון, בדרך כלל הדחפים המיניים יורדים.

אליעזר ויצטום: לכן גם מבחינה ביולוגית זו אחת התרופות שעובדות כי מדובר על עיקרון ביולוגי מאוד מאוד פשוט ובהמשך פרופסור רסלר יסביר לכם איך הדבר הזה נעשה.

אליעזר ויצטום: אני חושב שזה מאוד חשוב שנבין שזה פתרון אולי לא הכי טוב, אבל נדמה לי שבינתיים הוא הפתרון הכי טוב שיש ואני חושב שצריך להצמיד לזה מערכת טיפולית התנהגותית מהסוגים שהזכרתי קודם לכן כי אני חושב שהצירוף הזה חשוב מאוד.

אליעזר ויצטום: אני ישבתי עם כל אחד משלושים האנשים שהשתתפו במחקר ואמרתי שאני רוצה לספור בכמה ילדים הם פגעו.

אליעזר ויצטום: אני אומר לכם ששלושים כאלה פגעו באלף ילדים.

אליעזר ויצטום: זאת אומרת, אנחנו כאן עושים מבצע מאוד מאוד חשוב מבחינת אפידמיולוגיה מיידית.

אליעזר ויצטום: זאת אומרת, אנחנו מורידים את כמות הילדים הנפגעים באופן משמעותי.

אליעזר ויצטום: אם מדברים על חסכון, הרי צריך לקחת בחשבון כל ילד כזה, את הנזק שנגרם לו, את הטרגדיה והצורך בטיפול, וכל זה עולה כסף.

אליעזר ויצטום: כאן אנחנו פועלים ברמה ראשונית ובטיפולים האלה אני חושב שאנחנו באמת עוזרים לאנשים האלה.

אליעזר ויצטום: חלק מהם הביעו זאת במכתבי תודה ועובדה ש60- מהם מצביעים היום ברגליים, כי מי שיכול קונה היום את התרופה מכיסו והם באים פעם בחודש לקבל את הזריקה.

אליעזר ויצטום: זה כולל אנשים שיצאו כבר לפני כמה שנים מהכלא ואף אחד לא מכריח אותם לקבל את התרופה.

אליעזר ויצטום: אני חושב שזה חלק מהדרך הנכונה להסביר את הדבר שכאן אנחנו בעצם מספקים להם דרך לשיקום ואני מאמין בשיקום שלהם.

ענת מאור: מה הם הסיכונים מבחינת האדם שנוטל את התרופה והאם אתם מיידעים אותו?

ענת מאור: מה המשמעות מבחינת הכושר המיני שלו בהמשך, האם הביטוי סירוס הוא מדויק?

ענת מאור: באיזה מידה האדם מיודע לגבי בחירתו.

אריאל רסלר: את הטיפול אפשר לחלק לכמה סוגי טיפולים.

אריאל רסלר: טיפול פסיכותרפי בלבד וזה אומר לשכנע בן-אדם שהוא סוטה מין לא לעשות עבירות מין, זה כמו לומר לאדם שמן שלא יאכל.

אריאל רסלר: התיאבון הוא כל כך גדול שכלום לא עוזר.

אריאל רסלר: יש כל מיני שיטות אבל זה לא עובד אלא במקביל צריך להינתן טיפול תרופתי.

טיפול תרופתי: בשנת 2000 הייתי בארצות-הברית, הוזמנתי על-ידי מדינת טקסס להופיע בפני ועדה שדנה בהתחייבות אזרחית ומה עושים עם עברייני מין שיוצאים מהכלא.

טיפול תרופתי: זה היה אחרי שפרסמנו את המאמר שלנו שגרם להדים בכל העולם.

טיפול תרופתי: מתברר שיש במדינת טקסס בלבד 23 אלף עברייני מין, וזה נכון לשנת 2000, שנמצאים בבתי הכלא.

טיפול תרופתי: הם רצו לתת לאנשים ברירה, או שהם מקבלים את התרופה הזו שגורמת להרבה תופעות לוואי – ואני לא רוצה לומר שזו תרופה שצריכים לקחת אותה כל יום – או שהם נשארים בכלא לתמיד, אבל זה לא הפתרון.

טיפול תרופתי: מדינת קליפורניה, גם היא נותנת את אותה ברירה ובנוסף לזה נותנת ברירה של התערבות כירורגית, אבל מתברר שאין רופאים שמוכנים לעשות את העבודה הזאת וכך צריך להיות.

טיפול תרופתי: יש תרופה אחרת - גם היא גורמת לתופעות לוואי קשות מאוד - שנפוצה באירופה והייתה כאן בארץ בשימוש חלקי.

טיפול תרופתי: עם לקיחת התרופה הזאת יש תופעה של צמיחת שדיים לגבר ותופעות אחרות.

טיפול תרופתי: גם התרופה הזו לא באה לידי ביטוי.

אריאל רסלר: בשנת 1993 התחלנו בתרופה כאשר זו תרופה שרשומה בארץ למטרות אחרות והתפקיד שלה הוא לדכא את היצר המיני בלבד.

אריאל רסלר: זה עובד כך שהתרופה שולטת על האשך או על השחלה.

אריאל רסלר: התרופה בשימוש בארץ למטרות אחרות כמו הפריה חוץ-גופית, כמו סרטן הפרוסטטה ועוד כמה דברים קטנים.

אריאל רסלר: התרופה היא מאוד אלגנטית, לא גורמת נזק, וכשנותנים אותה באופן קבוע, פעם אחת בחודש – באיזה מקום קראתי שנותנים אותה אחת לשלושה חודשים – אפשר להשיג רמה נמוכה מאוד של הורמוני המין ועל-ידי כך השתחררות טוטאלית מכל הפנטסיות המיניות הסוטות וגם הנורמליות.

אריאל רסלר: אנשים שמקבלים הופכים להיות כמו ילדים שאין להם שום חשק למין ובוודאי הם לא עושים שום דבר.

אריאל רסלר: אנחנו טיפלנו עד עכשיו בכששים אנשים, למרות שראיינו מספר גדול יותר אבל לא כולם התאימו וחלק לא יכלו לעמוד בהוצאות התרופה.

אריאל רסלר: ברגע שמקבלים את התרופה, כעבור חודשיים-שלושה אותם אנשים יכולים להסתובב באופן חופשי בכל מקום ואין שום סכנה.

אריאל רסלר: היו אנשים נשואים שחזרו לחיק משפחתם.

אריאל רסלר: לא צריך לחשוב שאיש כזה הוא קרימינל והוא מפלצת אלא הוא איש מן השורה שצריך לקבל טיפול.

יהודה ברוך: לגבי העלויות.

יהודה ברוך: צריך לקחת בחשבון שיהיו מטופלים שיגיעו שלא דרך בתי הכלא.

יהודה ברוך: בהנחה שהחברה תיתן את התרופה למשרד הבריאות במחיר של 500 שקלים לזריקה - במידה שנקבל תוספת טכנולוגיות כפי שאנחנו מקבלים כל שנה – להוסיף סכום של 300 אלף שקלים לנושא זה בתוך הסכום של 150 מיליון שקלים, זאת לא תהיה בעיה.

יהודה ברוך: השאלה היא האם הרופאים יהיו מוכנים לתת את התרופה.

יהודה ברוך: אם האדם מוכן לשאת בעלות הכלכלית ומוצא את הרופא שמוכן לתת לו את התרופה – שנכון להיום זה פרופסור ויצטום וחבריו – הוא יכול לקבל את התרופה.

יהודה ברוך: אני הבנתי שהשאלה היא יותר רחבה והיא האם האדם יכול לקבל את התרופה חינם אין כסף.

אליעזר ויצטום: אמרתי שאני מרגיש לא נעים כי אין אחוזים ברפואה.

אליעזר ויצטום: אנחנו יודעים שאפילו אנשים שסורסו, לפעמים לא סירסו אותם סירוס גמור.

אליעזר ויצטום: אני יכול לומר שמהניסיון שלנו – והיו לנו את החולים הכי קשים שקיבלו גם את כל הטיפולים האחרים – אין אחד שקיבל תרופה ולא הגיב לה.

אליעזר ויצטום: אחרי שמפסיקים את התרופה – וזה החסרון והיתרון של התרופה בשבילי כאיש מקצוע – אחרי ארבעה-חמישה חודשים האדם חוזר להיות במצב נורמלי.

אליעזר ויצטום: האנשים עליהם אני מדבר היו אצלנו כל חודש והיינו בקשר גם עם המשפחות שלהם, עם הנשים שלהם ועם קרוביהם מדרגה ראשונה.

אליעזר ויצטום: הפעולה החשובה של התרופה היא לא רק העניין האינסטרומנטלי שאין לגבר זקפה אלא היא עושה דבר יותר חשוב, שזה השינוי המהותי.

אליעזר ויצטום: בעצם היא גורמת לכך שאין דחף מיני וזה השינוי הגדול, מכיוון שכאשר לאדם אין דחף מיני, אין לו עניין לקחת ויאגרה כי כל הנושא הזה לא מעניין אותו.

ענת מאור: הוועדה רוצה לשמוע ממשרד המשפטים, אחרי שאנחנו מציעי הצעת החוק חתמנו שאנחנו ממתינים עד ה1- בינואר, מה בכוונתו לעשות כך שבתוך המידע הקיים ובתוך הנתונים הקיימים החברה תוכל לקדם את הטיפול באנשים ולהגן על ילדיה.

מירב ישראלי: אנחנו מדברים בעצם על שלוש אוכלוסיות כאשר אוכלוסייה אחת מכילה אנשים שהורשעו, אוכלוסייה שנייה מכילה אנשים נגדם יש צו בגין ביצוע עבירת מין, ואוכלוסייה שלישית מכילה אנשים שבאים מרצונם למרות שיכול להיות שלא ביצעו עבירות או יכול להיות שביצעו ואף אחד לא יודע.

מירב ישראלי: כאמור, יש כאן שלוש אוכלוסיות בהן אנחנו מטפלים.

מירב ישראלי: הצעת החוק הזו קובעת פרטים ותנאים מאוד מדויקים.

אבנר אליצור: אני רוצה להזהיר מכמה דברים.

אבנר אליצור: מה שמתארים במחקר פרופסור רסלר ופרופסור ויצטום זה ניסוי קליני בחולים שבאו מרצונם.

אבנר אליצור: ברגע שרוצים להעביר את זה למה שאני מאוד מזדהה עם רצון הוועדה, להגן על הציבור, אנחנו מדברים על הפיכת דבר שהוא במסגרת ניסוי מחקרי מקצועי למשהו שמטפל בציבור רחב, ובשבילנו זה ההבדל העצום בין אפיקסי ואפקטיבנס.

אבנר אליצור: הקשר בין זה לזה הוא לא תמיד גדול ואני אסביר למה.

אבנר אליצור: אנחנו צריכים להיזהר כי מדובר באוכלוסייה הרבה יותר גדולה.

אבנר אליצור: הם מדברים על אוכלוסייה מאוד ייחודית ומאוד ספציפית שמגיעה מרצון בנושא פדופיליה אקסביציוניזם.

אליעזר ויצטום: לגבי הקבוצה השלישית, זה נכון.

אליעזר ויצטום: אני קודם כל לא הייתי ממליץ לתת לכל מיני אנסים עם עבירות פסיכופטיות מפני שהדבר הזה עדיין לא נבדק ואני לא בטוח שחלק מהם בכלל מוגדרים כחולים מבחינת התפיסה שלי.

אליעזר ויצטום: אנחנו יודעים שזה עובד לגבי קבוצה ראשונה ושנייה.

אליעזר ויצטום: אני חושב שצודק פרופסור אליצור שאנחנו צריכים במשרד הבריאות באמת להתמקד באותו חלק שאנחנו יודעים שזה עוזר לו, אבל לגבי הטענה הזו אני רק אומר שנשמעה טענה כזו ובטענה כזו יש הגיון.

אליעזר ויצטום: אני לא ראיתי נחקר אחד שהראה את זה ולא ראיתי אפילו שהיה מקרה שמישהו קיבל תרופה והפך ליותר אגרסיבי.

אליעזר ויצטום: זה נכון שיש טענה כזו אבל אני חושב שאפילו בגלל שיש טענה כזו במישור התיאורטי, צריך להיזהר.

אליעזר ויצטום: לכן אני הייתי ממליץ שאנשים שילכו לטיפול יהיו אנשים באוכלוסייה שתיבדק על-ידי גורמים מקצועיים ותימצא מתאימה לטיפול.

משה בירגר: אני רוצה להדגיש שבכל מדינות המערב הטיפול הזה משולב בשני אלמנטים כאשר האחד הוא טיפול התנהגותי קוגניטיבי גם באוכלוסיות אלה, והשני הוא מעקב ופיקוח צמודים שכוללים כל מיני אלמנטים של קצין מבחן, שימוש בפוליגרף, ביקורי פתע בבית וכולי.

משה בירגר: אני רוצה לומר שלדעתי הטיפול מבחינת מניעת הנזק לציבור צריך להיות בסדר עדיפות ראשון לאותם אנשים שנמצאים בכלא ושעד היום היו משתחררים ללא שום פיקוח וללא מעקב.

ענת מאור: 1.

ענת מאור: אין ויכוח שהידע צריך להישקל בצורה זהירה אבל אסור שתחת המטריה של זהירה יחשבו שידע יכול להיות מוחלט וסגור הרמטית כי תמיד יש חידושים ועם הידע שמצטבר צריך לעשות שימוש מושכל כך שיגן על הילדים והילדות, כי צריך לזכור במה מדובר כאן.

ענת מאור: 2.

ענת מאור: הוועדה רושמת בפניה שמשרד הבריאות יסיים את הבדיקה המקצועית שתעשה שימוש בידע שהצטבר עד כה גם ברמה של האישור התשתיתי של הנושא וגם כהכנה להמלצה מה נכנס לסל הבריאות ומה לא נכנס.

ענת מאור: 3.

ענת מאור: הוועדה פונה ומבקשת שלגבי אותם תקציבים שכבר הוקדשו לנושא הפסיכיאטרי או לכל הסדר אחר, ייעשה קידום והקצאות לאלה שלגביהם יש הסכמה מקצועית שהתרופה יכולה לסייע להם.

ענת מאור: אנחנו מבקשים לקבל ממשרד הבריאות עדכון בנושא זה תוך חודשיים.

ענת מאור: 4.

ענת מאור: ב24- ביולי הכנסת יוצאת לפגרה ואני מבקשת שהוועדה תקבל מידע לגבי המסקנות וזאת לאור המידע שקיבלנו ולאור הנזק האדיר שנגרם לילדים ולילדות.

ענת מאור: נרצה לדעת האם התרופה נכנסת לסל התרופות באותם תקציבים שעומדים לרשות סל הבריאות הנוכחי.

ענת מאור: 5.

ענת מאור: אני רוצה לומר משהו לגבי הצעת החוק שאמנם הוא לא שייך לוועדת המחקר אבל זה חשוב מאוד בהקשר הכולל.

ענת מאור: מאחר שאנחנו יודעים שלא כל הנושאים ייענו בצורה תרופתית ומחקרית, אנחנו מבקשים ממשרד המשפטים לקדם את מה שהוא הבטיח למחוקקים.

ענת מאור: כלומר, במקביל הצעת החוק הפרטית – שאנחנו מקווים שתסתיים לקראת קריאה ראשונה – תוגש הצעת חוק ממשלתית כשהיא מגבה, מרחיבה ודייקנית לרבות הנושא התקציבי, כשהיא אומרת מה מתאים לטיפול תרופתי על-מנת להגן על הילדים, מה מתאים ליידוע הקהילה, כך שאנחנו נדע שהנושא החשוב בא על פתרונו.

ענת מאור: אני מזכירה שנקודת המוצא היא הגנה על כל ילד וילדה שמועדים היום לפורענות של עברייני מין, תוך שמירה על זכויות האזרח של העבריינים אבל צריך לזכור שטובת הנערים והנערות, המשפחות והחברה, חייבת לעמוד לנגד עינינו.

ענת מאור: 6.

ענת מאור: הערה למשרד האוצר.

ענת מאור: אני רוצה למחות על העובדה שנציג משרד האוצר לא נכח בישיבה כל כך חשובה.

ענת מאור: אנחנו יודעים שבסוף, לאחר שנמצאים הממצאים, מגיעים לנושא התקציבי.

ענת מאור: אני רוצה לומר שיש פה ראייה קצרת טווח כאשר טוענים שהעלות היא של כ250- אלף שקלים או 300 אלף שקלים, בעוד שצריך לקחת בשיקול את העלויות שנגרמות בגין הנזקים – ואני לא מדברת על הנזקים הנפשיים והפיזיים – האיומים שנגרמים.

ענת מאור: אני מקווה שהממשלה לא תעצור את הדברים האלה על רקע תקציבי.

ענת מאור: אני מודה לכם.